# Euroopa Liidu C 351/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 351 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik17. oktoober 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 351

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik17. oktoober 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2019/C 351/1 | Nõukogu soovitus, 10. oktoober 2019, Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (2019/C / ) | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 351/02 | Komisjoni arvamus, 14. oktoober 2019, milles käsitletakse Rootsis Barsebäckis tuumaelektrijaama demonteerimisel ja radioaktiivsete jäätmete vaheladustamise hoidla nr 2 käitamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava | 2 |
| 2019/C 351/03 | Komisjoni arvamus, 14. oktoober 2019, milles käsitletakse Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal asuva Philippsburg KKP-2 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava | 4 |
| 2019/C 351/04 | Komisjoni arvamus, 14. oktoober 2019, milles käsitletakse Rootsis Stockholmi lähedal asuva Ågesta survestatud raske vee reaktori demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava (Ainult rootsikeelne tekst on autentne) | 5 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2019/C 351/1

Nõukogu soovitus, 10. oktoober 2019, Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta (2019/C / )

1

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2019/C 351/02

Komisjoni arvamus, 14. oktoober 2019, milles käsitletakse Rootsis Barsebäckis tuumaelektrijaama demonteerimisel ja radioaktiivsete jäätmete vaheladustamise hoidla nr 2 käitamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

2

2019/C 351/03

Komisjoni arvamus, 14. oktoober 2019, milles käsitletakse Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal asuva Philippsburg KKP-2 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

4

2019/C 351/04

Komisjoni arvamus, 14. oktoober 2019, milles käsitletakse Rootsis Stockholmi lähedal asuva Ågesta survestatud raske vee reaktori demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava (Ainult rootsikeelne tekst on autentne)

5

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 351/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8721 – Owens Corning / Paroc) (
  1
  ) | 6 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2019/C 351/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8721 – Owens Corning / Paroc) (
  1
  )

1

6

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2019/C 351/06 | Maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu — Käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) aruanne, milles soovitatakse teha muudatusi nõukogu 12. märtsi 2019. aasta järelduste lisades ning muu hulgas jätta loetelust välja kaks jurisdiktsiooni ja kinnitada suunised | 7 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 351/07 | Euro vahetuskurss — 16. oktoober 2019 | 10 |
| 2019/C 351/08 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 11 |
| 2019/C 351/09 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 12 |
| 2019/C 351/10 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 13 |
| 2019/C 351/11 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2019/C 351/06

Maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu — Käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) aruanne, milles soovitatakse teha muudatusi nõukogu 12. märtsi 2019. aasta järelduste lisades ning muu hulgas jätta loetelust välja kaks jurisdiktsiooni ja kinnitada suunised

7

Euroopa Komisjon

2019/C 351/07

Euro vahetuskurss — 16. oktoober 2019

10

2019/C 351/08

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

11

2019/C 351/09

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

12

2019/C 351/10

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

13

2019/C 351/11

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

14

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2019/C 351/12 | EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Norges Høyesterett esitas 28. juunil 2019 seoses kohtuasjaga Melissa Colleen Campbell vs. Norra valitsus (Kohtuasi E-4/19) | 15 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2019/C 351/12

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Norges Høyesterett esitas 28. juunil 2019 seoses kohtuasjaga Melissa Colleen Campbell vs. Norra valitsus (Kohtuasi E-4/19)

vs.

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

10. oktoober 2019,

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta

(2019/C 351/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 283 lõiget 2 ja artikli 139 lõiget 2,

võttes arvesse protokolli nr 4 Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 11.2,

SOOVITAB EUROOPA ÜLEMKOGUL JÄRGMIST:

Nimetada Fabio PANETTA Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks kaheksa aastat kestvaks ametiajaks alates 1. jaanuarist 2020.

Brüssel, 10. oktoober 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LINTILÄ

---

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/2

---

Komisjoni arvamus,

14. oktoober 2019,

milles käsitletakse Rootsis Barsebäckis tuumaelektrijaama demonteerimisel ja radioaktiivsete jäätmete vaheladustamise hoidla nr 2 käitamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)

(2019/C 351/02)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et sellega piirataks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

23. mail 2019 esitas Rootsi valitsus vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 Euroopa Komisjonile üldandmed Rootsis Barsebäckis tuumaelektrijaama demonteerimisel ja radioaktiivsete jäätmete vaheladustamise hoidla nr 2 käitamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava (2) kohta.

Komisjon palus 26. juunil 2019 lisateavet ja Rootsi ametiasutused esitasid selle 19. juulil 2019. Eespool osutatud üldandmete ja lisateabe alusel ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse.

| 1. | Vahemaa Barsebäcki rajatisest kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Taani piirini on 20 km. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa Barsebäcki rajatisest kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Taani piirini on 20 km.

| 2. | Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis (nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom (3)) sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et Barsebäcki tuumaelektrijaama tavapäraste demonteerimistööde käigus ei ole teise liikmesriigi elanikel vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist.
  Barsebäcki radioaktiivsete jäätmete vaheladustamise hoidla nr 2 käitamisega ei tekitata vedelaid ega gaasilisi radioaktiivseid heiteid. |
| --- | --- |

2.

Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis (nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom (3)) sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et Barsebäcki tuumaelektrijaama tavapäraste demonteerimistööde käigus ei ole teise liikmesriigi elanikel vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist.

Barsebäcki radioaktiivsete jäätmete vaheladustamise hoidla nr 2 käitamisega ei tekitata vedelaid ega gaasilisi radioaktiivseid heiteid.

| 3. | Enne Rootsis asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustuspaika toimetamist ladustatakse tahkeid radioaktiivseid jäätmeid ajutiselt kohapeal.
  Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3.

Enne Rootsis asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustuspaika toimetamist ladustatakse tahkeid radioaktiivseid jäätmeid ajutiselt kohapeal.

Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) kehtestatud kriteeriumidele.

| 4. | Radioaktiivsete jäätmete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud viitetasemeid. |
| --- | --- |

4.

Radioaktiivsete jäätmete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud viitetasemeid.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Rootsis asuva i) Barsebäcki tuumaelektrijaama demonteerimisel ja ii) Barsebäcki radioaktiivsete jäätmete vaheladustamise hoidla nr 2 käitamisel tekkivate mis tahes radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine nii tavapärastes käitamistingimustes kui ka üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral ei põhjusta sellist radioaktiivset saastet, mis oleks olulise tähtsusega tervise, vee, pinnase või õhu seisukohast teises liikmesriigis, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide (direktiiv 2013/59/Euratom) sätteid.

Brüssel, 14. oktoober 2019

Komisjoni nimel

Miguel ARIAS CAÑETE

komisjoni liige

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel põhjalikumalt hinnata keskkonnaaspekte. Komisjon sooviks juhtida tähelepanu järgmistele direktiividele: direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL, direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

(2)  Radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine komisjoni 11. oktoobri 2010. aasta soovituse 2010/635/Euratom (Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta) punkti 1 tähenduses (ELT L 279, 23.10.2010, lk 36).

2

(3)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).

3

---

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/4

---

Komisjoni arvamus,

14. oktoober 2019,

milles käsitletakse Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal asuva Philippsburg KKP-2 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2019/C 351/03)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et sellega piirataks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

7. detsembril 2018 esitas Saksamaa valitsus vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 Euroopa Komisjonile üldandmed Philippsburg KKP-2 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava (2) kohta.

Komisjon palus 29. jaanuaril 2019 lisateavet ja Saksamaa ametiasutused esitasid selle 2. juulil 2019. Eespool osutatud üldandmete ja lisateabe alusel ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse.

| 1. | Kaugus radioaktiivsete jäätmete ladustuspaigast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Prantsusmaa piirini on 35 km. |
| --- | --- |

1.

Kaugus radioaktiivsete jäätmete ladustuspaigast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Prantsusmaa piirini on 35 km.

| 2. | Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis (3) sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et teise liikmesriigi elanikel ei ole Philippsburg KKP-2 tuumaelektrijaama tavapäraste dekomisjoneerimis- ja demonteerimistööde käigus eralduvate vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist. |
| --- | --- |

2.

Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis (3) sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et teise liikmesriigi elanikel ei ole Philippsburg KKP-2 tuumaelektrijaama tavapäraste dekomisjoneerimis- ja demonteerimistööde käigus eralduvate vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist.

| 3. | Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Saksamaal asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal.
  Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Saksamaal asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal.

Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud kriteeriumidele.

| 4. | Radioaktiivsete heidete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud võrdlustasemeid. |
| --- | --- |

4.

Radioaktiivsete heidete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud võrdlustasemeid.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal asuva Philippsburg KKP-2 tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate mistahes kujul esinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine nii tavapärastes käitamistingimustes kui ka üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral ei põhjusta tõenäoliselt sellist radioaktiivset saastet, mis oleks olulise tähtsusega tervise, vee, pinnase ja õhu seisukohast teises liikmesriigis, võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitleva direktiivi sätteid.

Brüssel, 14. oktoober 2019

Komisjoni nimel

Miguel ARIAS CAÑETE

komisjoni liige

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel põhjalikumalt hinnata keskkonnaaspekte. Komisjon sooviks juhtida tähelepanu järgmistele direktiividele: direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL, direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

(2)  Radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine komisjoni 11. oktoobri 2010. aasta soovituse 2010/635/Euratom (Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta) punkti 1 tähenduses (ELT L 279, 23.10.2010, lk 36).

2

(3)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).

3

---

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/5

---

Komisjoni arvamus,

14. oktoober 2019,

milles käsitletakse Rootsis Stockholmi lähedal asuva Ågesta survestatud raske vee reaktori demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)

(2019/C 351/04)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et sellega piirataks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

23. mail 2019 esitas Rootsi valitsus vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 Euroopa Komisjonile üldandmed Stockholmi lähedal asuva Ågesta survestatud raske vee reaktori demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava (2) kohta.

Komisjon palus 25. juunil 2019 lisateavet ja Rootsi ametiasutused esitasid selle 19. juulil 2019. Eespool osutatud üldandmete ja lisateabe alusel ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse.

| 1. | Vahemaa Ågesta rajatisest kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Soome piirini on 130 km. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa Ågesta rajatisest kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Soome piirini on 130 km.

| 2. | Tavapäraste demonteerimistööde käigus ei vabane vedelaid radioaktiivseid heiteid.
  Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis (nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom) (3) sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et tavapäraste demonteerimistööde käigus ei ole teise liikmesriigi elanikel gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist. |
| --- | --- |

2.

Tavapäraste demonteerimistööde käigus ei vabane vedelaid radioaktiivseid heiteid.

Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis (nõukogu direktiiv 2013/59/Euratom) (3) sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et tavapäraste demonteerimistööde käigus ei ole teise liikmesriigi elanikel gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist.

| 3. | Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Rootsis asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal.
  Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhiliste ohutusnormide direktiivis (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Rootsis asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal.

Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhiliste ohutusnormide direktiivis (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud kriteeriumidele.

| 4. | Radioaktiivsete jäätmete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud viitetasemeid. |
| --- | --- |

4.

Radioaktiivsete jäätmete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud viitetasemeid.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Rootsis Stockholmi lähedal asuva Ågesta survestatud raske vee reaktori demonteerimisel tekkivate mistahes kujul esinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine nii tavapärastes käitamistingimustes kui ka üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuste korral ei põhjusta tõenäoliselt sellist radioaktiivset saastet, mis oleks olulise tähtsusega tervise, vee, pinnase ja õhu seisukohast teises liikmesriigis, võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitleva direktiivi (direktiiv 2013/59/Euratom) sätteid.

Brüssel, 14. oktoober 2019

Komisjoni nimel

Miguel ARIAS CAÑETE

komisjoni liige

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel põhjalikumalt hinnata keskkonnaaspekte. Komisjon sooviks juhtida tähelepanu järgmistele direktiividele: direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL, direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

(2)  Radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine komisjoni 11. oktoobri 2010. aasta soovituse 2010/635/Euratom (Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta) punkti 1 tähenduses (ELT L 279, 23.10.2010, lk 36).

2

(3)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).

3

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/6

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8721 – Owens Corning / Paroc)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 351/05)

30. jaanuaril 2018 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M8721 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M8721 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/7

---

Maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu — Käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) aruanne, milles soovitatakse teha muudatusi nõukogu 12. märtsi 2019. aasta järelduste lisades ning muu hulgas jätta loetelust välja kaks jurisdiktsiooni ja kinnitada suunised

(2019/C 351/06)

Alates Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevast asendatakse nõukogu 12. märtsi 2019. aasta järelduste (maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta (1)) (muudetud 22. mail 2019 (2) ja 21. juunil 2019 (3)) I ja II lisa järgmiste uute I ja II lisaga:

„I LISA

Maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu

1.   Ameerika Samoa

Ameerika Samoa ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, kaasa arvatud selle jurisdiktsiooni kaudu, mille alla ta kuulub, ei võtnud kohustust kohaldada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud kohustust neid küsimusi käsitleda.

2.   Belize

Belize ei ole ühte kahjulikku soodustavat maksukorda veel muutnud ega tühistanud.

Jälgitakse Belize kohustust 2019. aasta lõpuks oma uuesti määratletud kahjulikku soodustavat maksukorda muuta või see selleks ajaks tühistada.

3.   Fidži

Fidži ei ole oma kahjulikke soodustavaid maksukordasid veel muutnud ega tühistanud.

Jätkuvalt jälgitakse Fidži kohustust vastata 2019. aasta lõpuks kriteeriumidele 1.2, 1.3 ja 3.1.

4.   Guam

Guam ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, kaasa arvatud selle jurisdiktsiooni kaudu, mille alla ta kuulub, ei võtnud kohustust kohaldada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud kohustust neid küsimusi käsitleda.

5.   Omaan

Omaan ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud ning ei ole neid küsimusi veel lahendanud.

6.   Samoa

Samoas kehtib kahjulik soodustav maksukord ja riik ei võtnud kohustust seda küsimust käsitleda.

Samoa võttis kohustuse vastata 2018. aasta lõpuks kriteeriumile 3.1, kuid ei ole seda küsimust lahendanud.

7.   Trinidad ja Tobago

Trinidadile ja Tobagole on maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum andnud taotluse alusel toimuva teabevahetuse raames reitingu „nõudeid mittejärgiv“.

Jätkuvalt jälgitakse Trinidadi ja Tobago kohustust vastata 2019. aasta lõpuks kriteeriumidele 1.1, 1.2, 1.3 ja 2.1.

8.   USA Neitsisaared

USA Neitsisaared ei kohalda mingisugust finantsteabe automaatset vahetamist, ei ole alla kirjutanud OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile (muudetud kujul) ega seda ratifitseerinud, kaasa arvatud selle jurisdiktsiooni kaudu, mille alla ta kuulub, rakendab kahjulikke soodustavaid maksukordasid, ei võtnud kohustust kohaldada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardeid ja ei võtnud kohustust neid küsimusi käsitleda.

9.   Vanuatu

Vanuatu võimaldab teha offshore-struktuure ja -kokkuleppeid, mille eesmärk on saada kasumit ilma tegeliku majandusliku sisuta, ja ei ole seda küsimust veel lahendanud.

II LISA

Olukord seoses ELiga tehtava koostööga hea maksuhaldustava rakendamiseks võetud kohustuste osas

1.   Läbipaistvus

1.1.   Commitment to implement the automatic exchange of information, either by signing the Multilateral Competent Authority Agreement or through bilateral agreements

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kohaldada 2019. aasta lõpuks automaatset teabevahetust:

| Palau ja Türgi |
| --- |

Palau ja Türgi

1.2.   Membership of the Global Forum on transparency and exchange of information for tax purposes ("Global Forum") and satisfactory rating in relation to exchange of information on request

Järgmised jurisdiktsioonid, kes võtsid kohustuse saavutada 2018. aasta lõpuks piisav reiting, ootavad ülemaailmse foorumi poolset täiendavat läbivaatamist:

| Anguilla, Marshalli saared ja Curaçao. |
| --- |

Anguilla, Marshalli saared ja Curaçao.

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2019. aasta lõpuks maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi liikmeks ja/või saavutada 2019. aasta lõpuks piisav reiting:

| Jordaania, Palau, Türgi ja Vietnam. |
| --- |

Jordaania, Palau, Türgi ja Vietnam.

1.3   Signatory and ratification of the OECD Multilateral Convention on Mutual Administrative Assistance (MAC) or network of agreements covering all EU Member States

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse kirjutada 2019. aasta lõpuks alla OECD maksuküsimustes vastastikuse haldusabi andmise mitmepoolsele konventsioonile ja see ratifitseerida või luua 2019. aasta lõpuks kõiki ELi liikmesriike hõlmav kokkulepete võrgustik:

| Armeenia, Bosnia ja Hertsegoviina, Botswana, Cabo Verde, Eswatini, Jordaania, Maldiivid, Mongoolia, Montenegro, Namiibia, Palau, Põhja-Makedoonia Vabariik, Tai ja Vietnam. |
| --- |

Armeenia, Bosnia ja Hertsegoviina, Botswana, Cabo Verde, Eswatini, Jordaania, Maldiivid, Mongoolia, Montenegro, Namiibia, Palau, Põhja-Makedoonia Vabariik, Tai ja Vietnam.

2.   Õiglane maksustamine

2.1   Existence of harmful tax regimes

Järgmisele jurisdiktsioonile, kes võttis kohustuse muuta 2018. aasta lõpuks oma kahjulikke maksukordi, mis hõlmavad tootmistegevust ja sarnaseid tegevusi, mis ei ole väga liikuvad, või need 2018. aasta lõpuks tühistada, ning kes tõendas reaalseid edusamme nende reformide algatamisel 2018. aastal, anti kuni 2019. aasta lõpuni aega oma õigusakte kohandada:

| Morocco. |
| --- |

Morocco.

Järgmistele jurisdiktsioonidele, kes võtsid kohustuse muuta 2018. aasta lõpuks oma kahjulikke maksukordi või need 2018. aasta lõpuks tühistada, kuid ei saanud seda teha tõelistel institutsioonilistel või põhiseaduslikel põhjustel vaatamata 2018. aastal tehtud reaalsetele edusammudele, anti kuni 2019. aasta lõpuni aega oma õigusakte kohandada:

| Cooki saared ja Maldiivid. |
| --- |

Cooki saared ja Maldiivid.

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse muuta 2019. aasta lõpuks oma kahjulikke maksukordi või need selleks ajaks tühistada:

| Antigua ja Barbuda, Austraalia, Curaçao, Maroko, Namiibia, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia ning Seišellid. |
| --- |

Antigua ja Barbuda, Austraalia, Curaçao, Maroko, Namiibia, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia ning Seišellid.

Järgmine jurisdiktsioon on võtnud kohustuse muuta 2020. aasta lõpuks oma kahjulikku maksukorda või selle selleks ajaks tühistada:

| Jordan. |
| --- |

Jordan.

2.2   Selliste maksukordade olemasolu, mis võimaldavad teha offshore-struktuure, mis toovad kasumit ilma tegeliku majandustegevuseta

Järgmistele jurisdiktsioonidele, kes võtsid kohustuse lahendada probleemid, mis on seotud majandusliku sisuga ühisinvesteerimisfondide valdkonnas, on pidanud töörühmaga positiivset dialoogi ja on jäänud koostööle avatuks, anti kuni 2019. aasta lõpuni aega oma õigusakte kohandada:

| Bahama, Bermuda, Briti Neitsisaared ja Kaimanisaared. |
| --- |

Bahama, Bermuda, Briti Neitsisaared ja Kaimanisaared.

Järgmine jurisdiktsioon on võtnud kohustuse käsitleda 2019. aasta lõpuks probleeme, mis on seotud majandusliku sisuga:

| Barbados. |
| --- |

Barbados.

3.   Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastased meetmed

3.1   Membership of the Inclusive Framework on BEPS or commitment to
  implementation of OECD anti-BEPS minimum standards

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada 2019. aasta lõpuks maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku liikmeks või rakendada 2019. aasta lõpuks OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardid:

| Jordaania ja Montenegro. |
| --- |

Jordaania ja Montenegro.

Järgmised jurisdiktsioonid on võtnud kohustuse saada maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku liikmeks või rakendada OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete miinimumstandardid, juhul ja siis kui selline kohustus muutub asjakohaseks:

| Nauru, Niue ja Palau. |
| --- |

Nauru, Niue ja Palau.

---

(1)  ELT C 114, 26.3.2019, lk 2.

1

(2)  ELT C 176, 22.5.2019, lk 2.

2

(3)  ELT C 210, 21.6.2019, lk 8.

3

---

Euroopa Komisjon

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/10

---

Euro vahetuskurss (1)

16. oktoober 2019

(2019/C 351/07)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1025 |
| JPY | Jaapani jeen | 119,90 |
| DKK | Taani kroon | 7,4712 |
| GBP | Inglise nael | 0,86560 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,8358 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0997 |
| ISK | Islandi kroon | 138,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,1465 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,758 |
| HUF | Ungari forint | 333,02 |
| PLN | Poola zlott | 4,2955 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7561 |
| TRY | Türgi liir | 6,5076 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6394 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4563 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6500 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7653 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5138 |
| KRW | Korea vonn | 1 310,51 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,5129 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8270 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4338 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 662,11 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6250 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,845 |
| RUB | Vene rubla | 70,8212 |
| THB | Tai baat | 33,533 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,6024 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,2053 |
| INR | India ruupia | 78,7680 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1025

JPY

Jaapani jeen

119,90

DKK

Taani kroon

7,4712

GBP

Inglise nael

0,86560

SEK

Rootsi kroon

10,8358

CHF

Šveitsi frank

1,0997

ISK

Islandi kroon

138,30

NOK

Norra kroon

10,1465

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,758

HUF

Ungari forint

333,02

PLN

Poola zlott

4,2955

RON

Rumeenia leu

4,7561

TRY

Türgi liir

6,5076

AUD

Austraalia dollar

1,6394

CAD

Kanada dollar

1,4563

HKD

Hongkongi dollar

8,6500

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7653

SGD

Singapuri dollar

1,5138

KRW

Korea vonn

1 310,51

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,5129

CNY

Hiina jüaan

7,8270

HRK

Horvaatia kuna

7,4338

IDR

Indoneesia ruupia

15 662,11

MYR

Malaisia ringit

4,6250

PHP

Filipiini peeso

56,845

RUB

Vene rubla

70,8212

THB

Tai baat

33,533

BRL

Brasiilia reaal

4,6024

MXN

Mehhiko peeso

21,2053

INR

India ruupia

78,7680

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/11

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2019/C 351/08)

Image 1

Saksamaa käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Saksamaa

Motiiv: Berliini müüri langemise 30. aastapäev

Kujunduse kirjeldus: 30 aastat tagasi langes Berliini müür. See sündmus ei mõjutanud mitte ainult Saksamaad, vaid kogu maailma. 9. novembril 1989 tähistas see sündmus külma sõja lõppu ja maandas mitu aastakümmet kestnud rahvusvahelised pinged. Euroopa tasandil oli see esimene samm ühe Euroopa Liidu juhtiva riigi taasühendamise suunas. See suur muudatus viidi ellu Moskvas sõlmitud Saksamaa taasühendamislepinguga, mille allkirjastas ka Prantsusmaa. Euroopa Liit sai kõigest ühe aasta jooksul juurde 16 miljonit uut kodanikku. Sellel sammul oli liidule samasugune struktuuriline ja majanduslik mõju nagu uue riigi vastuvõtmisel.

Mündil on kujutatud Berliini müür, mille keskelt lammutatud osa tagant tõusevad lendu rahutuvid ja saabub juubeldav rahvahulk. Taustal on kõige tuntum Berliini sümbol Brandenburgi värav. Müüri ühel küljel on kiri „30 Jahre Mauerfall“ (30 aastat Berliini müüri langemisest). Kujutise allosas on käibele laskmise aasta „2019“ ja sellest paremal käibele laskva riigi tähis „D“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv: 30000000

Käibele laskmise aeg: september/oktoober 2019

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/12

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2019/C 351/09)

Image 2

Soomes käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Soome

Motiiv: Soome põhiseadus

Kujunduse kirjeldus: Mündil on kujutatud kolm sõõri, mis on keskel üksteisega ühendatud. Need sõõrid tähistavad poliitika kolmainsust (trias politica), mille kohaselt jaguneb riigivõim kolmeks: seadusandlik ja täidesaatev võim ning kohtuvõim. Vasakul pool mündi keskel paikneb käibele laskmise aasta „2019“. Paremal pool mündi allosas on käibele laskva riigi tähis „FI“ ja rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv: 500 000

Käibele laskmise aeg: september/oktoober 2019

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/13

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2019/C 351/10)

Image 3

Leedus käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Leedu

Motiiv: Žemaitija (Leedu etnograafiline piirkond)

Kujunduse kirjeldus: Kujutisel on tagajalgadel seisev karu, kaela ümber ahelkett. Seda sümbolit on alates 16. sajandist kujutatud Žemaitija vapil. Karu on kujutatud kilbi taustal, mille päises on kroon. Kilpi toetab ühel poolt relvastatud sõdur (vapruse, ohvrimeelsuse ja patriotismi sümbol) ning teiselt poolt jumalanna, kes hoiab käes ankrut (lootuse sümbol). Kilbi allosas on kiri „PARTIA UNA“ (üks isamaa). Kujutist ümbritsevad kirjad „LIETUVA“ (Leedu) ja „ŽEMAITIJA“, samuti käibele laskmise aasta „2019“ ja Leedu rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv: 500 000

Käibele laskmise aeg: 2019. aasta kolmas kvartal

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/14

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2019/C 351/11)

Image 4

Leedus käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Leedu

Motiiv: Sutartinės (Leedu mitmehäälsed laulud, mis on kantud UNESCO inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja)

Kujunduse kirjeldus: Mündil on kujutatud kontsentrilised lainelised ringjooned, mis sümboliseerivad Leedu ainulaadse pärandi – sutartinės’te (rahvalaulude) – polüfoonilisi meloodiaid. Jooned laienevad ja ahenevad ning suubuvad keerisesse, mis on kaunistatud mitmesuguste tillukeste geomeetriliste ja looduslike detailidega. Kujutise ümber paiknevad poolringis käibele laskva riigi nimetus „LIETUVA“, kiri „SUTARTINĖS“ (Leedu mitmehäälsed laulud) ja käibele laskmise aasta „2019“. Samuti on mündil Leedu rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv: 500 000

Käibele laskmise aeg: 2019. aasta kolmas kvartal

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 17.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/15

---

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Norges Høyesterett esitas 28. juunil 2019 seoses kohtuasjaga Melissa Colleen Campbell vs. Norra valitsus

(Kohtuasi E-4/19)

(2019/C 351/12)

Norges Høyesterett (Norra Ülemkohus) esitas 28. juunil 2019 EFTA kohtule taotluse, mis saabus kohtukantseleisse 28. juunil 2019, nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Melissa Colleen Campbell vs. Norra valitsus. Arvamust taotletakse järgmistes küsimustes:

| 1. | Kas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 1 punkt b, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 7 lõikega 2, võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu hiljutist kohtupraktikat, milles kinnitati suurkoja seisukohta 12. märtsi 2014. aasta otsuses, mis tehti kohtuasjas C-456/12 O. ja B. seoses tuletatud elamisõigusega, ja lähtudes ühetaolise kohaldamise põhimõttest, on analoogia alusel kohaldatav olukorrale, kus EMP kodanik naaseb päritoluriiki koos pereliikmega? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 1 punkt b, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 7 lõikega 2, võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu hiljutist kohtupraktikat, milles kinnitati suurkoja seisukohta 12. märtsi 2014. aasta otsuses, mis tehti kohtuasjas C-456/12 O. ja B. seoses tuletatud elamisõigusega, ja lähtudes ühetaolise kohaldamise põhimõttest, on analoogia alusel kohaldatav olukorrale, kus EMP kodanik naaseb päritoluriiki koos pereliikmega?

| 2. | Mida tähendab EFTA kohtu 26. juuli 2016. aasta otsuse punktis 80 (kohtuasi E-28/15 Jabbi) sõnastatud elamisperioodi pidevuse nõue direktiivi tähenduses? Eriti kasulik oleks, kui EFTA kohus kommenteeriks järgmisi punkte:






  a) | kas ja millises ulatuses võib elamisperioodis esineda katkestusi ning |
| --- | --- | --- |

2.

Mida tähendab EFTA kohtu 26. juuli 2016. aasta otsuse punktis 80 (kohtuasi E-28/15 Jabbi) sõnastatud elamisperioodi pidevuse nõue direktiivi tähenduses? Eriti kasulik oleks, kui EFTA kohus kommenteeriks järgmisi punkte:

a)

kas ja millises ulatuses võib elamisperioodis esineda katkestusi ning

| b) | kas elamisperioodi võimaliku katkestamise põhjus, näiteks tööga seotud põhjused, on asjakohane selle hindamisel, kas elamisperiood on direktiivi tähenduses pidev. |
| --- | --- |

b)

kas elamisperioodi võimaliku katkestamise põhjus, näiteks tööga seotud põhjused, on asjakohane selle hindamisel, kas elamisperiood on direktiivi tähenduses pidev.

| 3. | Mis on vajalik, et täita tingimus, mille kohaselt peab EMP kodaniku elamine vastuvõtvas riigis olema tegelikult võimaldanud elada selles riigis perekonnaelu, nagu on muu hulgas märgitud EFTA kohtu 26. juuli 2016. aasta otsuse punktis 80 (kohtuasi E-28/15, Jabbi), Euroopa Liidu Kohtu 12. märtsi 2014. aasta otsuse (kohtuasi C-456/12, O. ja B.) punktis 51, tõlgendatuna koostoimes punktidega 56 ja 57, ja Euroopa Liidu Kohtu 5. juuni 2018. aasta otsuse (kohtuasi C 673/16, Coman) punktides 24 ja 26, võttes arvesse ka direktiivi artiklit 35 (õiguste kuritarvitamine)? |
| --- | --- |

3.

Mis on vajalik, et täita tingimus, mille kohaselt peab EMP kodaniku elamine vastuvõtvas riigis olema tegelikult võimaldanud elada selles riigis perekonnaelu, nagu on muu hulgas märgitud EFTA kohtu 26. juuli 2016. aasta otsuse punktis 80 (kohtuasi E-28/15, Jabbi), Euroopa Liidu Kohtu 12. märtsi 2014. aasta otsuse (kohtuasi C-456/12, O. ja B.) punktis 51, tõlgendatuna koostoimes punktidega 56 ja 57, ja Euroopa Liidu Kohtu 5. juuni 2018. aasta otsuse (kohtuasi C 673/16, Coman) punktides 24 ja 26, võttes arvesse ka direktiivi artiklit 35 (õiguste kuritarvitamine)?

---