# Uradni list C 389/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 389 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6218. november 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 389

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6218. november 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Svet |
| 2019/C 389/01 | Resolucija Sveta o nadaljnjem razvijanju evropskega izobraževalnega prostora za podporo v prihodnost usmerjenih sistemov izobraževanja in usposabljanja | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

2019/C 389/01

Resolucija Sveta o nadaljnjem razvijanju evropskega izobraževalnega prostora za podporo v prihodnost usmerjenih sistemov izobraževanja in usposabljanja

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 389/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9600 – Saudi Aramco Development Company/Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company/JV) (
  1
  ) | 7 |
| 2019/C 389/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9539 — BNP Paribas/Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets)) (
  1
  ) | 8 |
| 2019/C 389/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9484 — Semler/VWFS/JV) (
  1
  ) | 9 |
| 2019/C 389/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9319 — DP World/P&O Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2019/C 389/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9367 – Mirova/Predica/Indigo) (
  1
  ) | 11 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 389/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9600 – Saudi Aramco Development Company/Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company/JV) (
  1
  )

1

7

2019/C 389/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9539 — BNP Paribas/Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets)) (
  1
  )

1

8

2019/C 389/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9484 — Semler/VWFS/JV) (
  1
  )

1

9

2019/C 389/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9319 — DP World/P&O Group) (
  1
  )

1

10

2019/C 389/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9367 – Mirova/Predica/Indigo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2019/C 389/07 | Sklepi Sveta o ključni vlogi politik vseživljenjskega učenja pri omogočanju družbam, da bi pri obravnavi tehnološkega in zelenega prehoda podpirale vključujočo in trajnostno rast | 12 |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 389/08 | Menjalni tečaji eura — 15. november 2019 | 19 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2019/C 389/07

Sklepi Sveta o ključni vlogi politik vseživljenjskega učenja pri omogočanju družbam, da bi pri obravnavi tehnološkega in zelenega prehoda podpirale vključujočo in trajnostno rast

12

Evropska komisija

2019/C 389/08

Menjalni tečaji eura — 15. november 2019

19

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 389/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9445 – Natura Cosmeticos/Avon Products) (
  1
  ) | 20 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 389/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9445 – Natura Cosmeticos/Avon Products) (
  1
  )

1

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Svet

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/1

---

Resolucija Sveta o nadaljnjem razvijanju evropskega izobraževalnega prostora za podporo v prihodnost usmerjenih sistemov izobraževanja in usposabljanja

(2019/C 389/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

V OKVIRU TEKOČIH RAZPRAV O PRIHODNOSTI EVROPE –

POUDARJA, DA:

| 1. | Evropa doživlja obdobje, v katerem imajo globalizacija, tehnološki napredek, izzivi v zvezi s trajnostjo, trdovratni izzivi na področju socialnega vključevanja, politična nestabilnost in demografske spremembe velik vpliv na evropsko družbo in državljane. Ti skupni izzivi zahtevajo skupni razmislek in usklajene ukrepe držav članic; |
| --- | --- |

1.

Evropa doživlja obdobje, v katerem imajo globalizacija, tehnološki napredek, izzivi v zvezi s trajnostjo, trdovratni izzivi na področju socialnega vključevanja, politična nestabilnost in demografske spremembe velik vpliv na evropsko družbo in državljane. Ti skupni izzivi zahtevajo skupni razmislek in usklajene ukrepe držav članic;

| 2. | sta vloga izobraževanja in vloga usposabljanja pri spodbujanju državljanstva in demokracije, osebnega razvoja, socialnega vključevanja, enakih možnosti in opolnomočenja ter pri spodbujanju dobrega počutja in podpiranju kohezivnih družb prednostni nalogi prihodnjega sodelovanja na tem področju. Glavni družbeni vlogi izobraževanja in usposabljanja – in sicer njun prispevek h konkurenčnosti, inovativnosti in zaposljivosti ter k aktivnemu državljanstvu, socialni vključenosti, koheziji in osebnemu razvoju – sta v današnji družbi tesno povezani in se v celoti dopolnjujeta; |
| --- | --- |

2.

sta vloga izobraževanja in vloga usposabljanja pri spodbujanju državljanstva in demokracije, osebnega razvoja, socialnega vključevanja, enakih možnosti in opolnomočenja ter pri spodbujanju dobrega počutja in podpiranju kohezivnih družb prednostni nalogi prihodnjega sodelovanja na tem področju. Glavni družbeni vlogi izobraževanja in usposabljanja – in sicer njun prispevek h konkurenčnosti, inovativnosti in zaposljivosti ter k aktivnemu državljanstvu, socialni vključenosti, koheziji in osebnemu razvoju – sta v današnji družbi tesno povezani in se v celoti dopolnjujeta;

| 3. | sta izobraževanje in usposabljanje ključna instrumenta politike za ustvarjanje in ohranjanje trajnostne rasti in konkurenčnosti ter spodbujanje zaposlovanja in udeležbe na trgu dela na evropski ravni. Njun potencial pri reševanju širših družbenih izzivov bi bilo treba v celoti upoštevati pri pripravi nove strategije Unije za rast. Kakovostno izobraževanje in usposabljanje dajeta Uniji konkurenčno prednost v vedno bolj digitaliziranem in na znanju temelječem svetovnem gospodarstvu, saj bo Evropa v prihodnosti še bolj odvisna od ustvarjalnih, visoko izobraženih in dobro usposobljenih ljudi. Prav tako bo bistveno usmeriti razvoj in uvajanje novih tehnologij ter podpreti prehod Unije v krožno in podnebno nevtralno gospodarstvo s spodbujanjem znanja, veščin in spretnosti ter kompetenc, potrebnih za pospeševanje teh sprememb; |
| --- | --- |

3.

sta izobraževanje in usposabljanje ključna instrumenta politike za ustvarjanje in ohranjanje trajnostne rasti in konkurenčnosti ter spodbujanje zaposlovanja in udeležbe na trgu dela na evropski ravni. Njun potencial pri reševanju širših družbenih izzivov bi bilo treba v celoti upoštevati pri pripravi nove strategije Unije za rast. Kakovostno izobraževanje in usposabljanje dajeta Uniji konkurenčno prednost v vedno bolj digitaliziranem in na znanju temelječem svetovnem gospodarstvu, saj bo Evropa v prihodnosti še bolj odvisna od ustvarjalnih, visoko izobraženih in dobro usposobljenih ljudi. Prav tako bo bistveno usmeriti razvoj in uvajanje novih tehnologij ter podpreti prehod Unije v krožno in podnebno nevtralno gospodarstvo s spodbujanjem znanja, veščin in spretnosti ter kompetenc, potrebnih za pospeševanje teh sprememb;

| 4. | Evropsko sodelovanje na področjih izobraževanja in usposabljanja je bistven instrument politike za pripravo inovativnih, v prihodnost usmerjenih in odzivnih strategij, s katerimi bi obravnavali te skupne izzive ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter bogate raznolikosti sistemov izobraževanja in usposabljanja v Uniji; |
| --- | --- |

4.

Evropsko sodelovanje na področjih izobraževanja in usposabljanja je bistven instrument politike za pripravo inovativnih, v prihodnost usmerjenih in odzivnih strategij, s katerimi bi obravnavali te skupne izzive ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter bogate raznolikosti sistemov izobraževanja in usposabljanja v Uniji;

V OKVIRU IZVAJANJA NOVE STRATEŠKE AGENDE ZA OBDOBJE 2019–2024, KI JO JE 20. JUNIJA 2019 DOLOČIL EVROPSKI SVET –

POUDARJA KLJUČNO VLOGO IZOBRAŽEVANJA IN USPOSABLJANJA NA VSEH NJUNIH RAVNEH IN V VSEH OBLIKAH PRI IZVAJANJU GLAVNIH PREDNOSTNIH NALOG STRATEŠKE AGENDE, SAJ LJUDEM OMOGOČA, DA IZKORISTIJO PRILOŽNOSTI, KI JIH PRINAŠAJO SEDANJE GOSPODARSKE IN DRUŽBENE SPREMEMBE, IN SPODBUJA RAZVOJ TALENTOV V EVROPI, PRI ČEMER POUDARJA NASLEDNJE:

| 5. | naložbe v kakovostno izobraževanje in usposabljanje za vse prinašajo pomembne koristi ne le državljanom, temveč tudi gospodarstvu in družbi. Naložbe v kompetence morajo zajemati vsa življenjska obdobja učečih. Za doseganje kakovostnih rezultatov izobraževanja so potrebni ustrezni viri, ki morajo biti dobro uravnoteženi na celotni poti vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

5.

naložbe v kakovostno izobraževanje in usposabljanje za vse prinašajo pomembne koristi ne le državljanom, temveč tudi gospodarstvu in družbi. Naložbe v kompetence morajo zajemati vsa življenjska obdobja učečih. Za doseganje kakovostnih rezultatov izobraževanja so potrebni ustrezni viri, ki morajo biti dobro uravnoteženi na celotni poti vseživljenjskega učenja;

| 6. | naložbe v izobraževanje, usposabljanje ter znanja in spretnosti je treba spodbujati na evropski in nacionalni ravni. Zagotoviti je treba učinkovite in inovativne delovne metode, ki spodbujajo pristop krepitve zmogljivosti in podpirajo razvoj sistemov izobraževanja in usposabljanja prek pametnih in strateških naložb. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi kompetenc, ki bodo pomembne v prihodnosti, strateški uporabi finančnih sredstev za digitalizacijo in inovacije, posodobljeni izobraževalni infrastrukturi, inovativnim in varnim učnim okoljem ter izboljšanim pedagoškim pristopom, pa tudi izboljšanju dostopa do storitev vseživljenjskega usmerjanja in njihove kakovosti. Naložbe bi lahko zajemale nadaljnji razvoj evropskega izobraževalnega prostora in izboljšanje sinergij med evropskimi instrumenti financiranja, pa tudi med politikami EU in njenimi instrumenti financiranja, ki so pomembni za izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

6.

naložbe v izobraževanje, usposabljanje ter znanja in spretnosti je treba spodbujati na evropski in nacionalni ravni. Zagotoviti je treba učinkovite in inovativne delovne metode, ki spodbujajo pristop krepitve zmogljivosti in podpirajo razvoj sistemov izobraževanja in usposabljanja prek pametnih in strateških naložb. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi kompetenc, ki bodo pomembne v prihodnosti, strateški uporabi finančnih sredstev za digitalizacijo in inovacije, posodobljeni izobraževalni infrastrukturi, inovativnim in varnim učnim okoljem ter izboljšanim pedagoškim pristopom, pa tudi izboljšanju dostopa do storitev vseživljenjskega usmerjanja in njihove kakovosti. Naložbe bi lahko zajemale nadaljnji razvoj evropskega izobraževalnega prostora in izboljšanje sinergij med evropskimi instrumenti financiranja, pa tudi med politikami EU in njenimi instrumenti financiranja, ki so pomembni za izobraževanje in usposabljanje;

| 7. | v celoti je treba izkoristiti možnosti izobraževanja in usposabljanja, ki bi prispevale k doseganju podnebno nevtralne in zelene Evrope. Izobraževanje in usposabljanje sta ključna za zagotavljanje znanja, veščin in spretnosti ter kompetenc ter za spodbujanje vrednot in motivacije, ki so bistvenega pomena za pravično in enakopravno družbeno preobrazbo. Evropski ukrep za zeleno Evropo, ki temelji na priporočilu Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje in priporočilu Sveta o spodbujanju skupnih vrednot, mora vključevati vse stopnje in oblike izobraževanja in usposabljanja ter vsa življenjska obdobja in pri tem omogočati dejavnosti, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni, ter v sodelovanju s civilno družbo, da bi dosegli napredek pri izvajanju zadevnih ciljev ZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

7.

v celoti je treba izkoristiti možnosti izobraževanja in usposabljanja, ki bi prispevale k doseganju podnebno nevtralne in zelene Evrope. Izobraževanje in usposabljanje sta ključna za zagotavljanje znanja, veščin in spretnosti ter kompetenc ter za spodbujanje vrednot in motivacije, ki so bistvenega pomena za pravično in enakopravno družbeno preobrazbo. Evropski ukrep za zeleno Evropo, ki temelji na priporočilu Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje in priporočilu Sveta o spodbujanju skupnih vrednot, mora vključevati vse stopnje in oblike izobraževanja in usposabljanja ter vsa življenjska obdobja in pri tem omogočati dejavnosti, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni, ter v sodelovanju s civilno družbo, da bi dosegli napredek pri izvajanju zadevnih ciljev ZN za trajnostni razvoj;

| 8. | Evropski steber socialnih pravic bi bilo treba uveljaviti na ravni EU in na ravni držav članic in pri tem ustrezno upoštevati delitev pristojnosti. Pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja bi bilo treba spoštovati v vseh življenjskih obdobjih, od zgodnjega otroštva do starosti ter na vseh ravneh in v vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja, v sinergiji s prizadevanji v okviru evropskega izobraževalnega prostora. Pri izvajanju bi bilo treba posebno pozornost nameniti učinkoviti dostopnosti, enakim možnostim in politikam vključevanja, zagotavljanju dostopa do vseživljenjskega učenja in prehoda vanj; |
| --- | --- |

8.

Evropski steber socialnih pravic bi bilo treba uveljaviti na ravni EU in na ravni držav članic in pri tem ustrezno upoštevati delitev pristojnosti. Pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja bi bilo treba spoštovati v vseh življenjskih obdobjih, od zgodnjega otroštva do starosti ter na vseh ravneh in v vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja, v sinergiji s prizadevanji v okviru evropskega izobraževalnega prostora. Pri izvajanju bi bilo treba posebno pozornost nameniti učinkoviti dostopnosti, enakim možnostim in politikam vključevanja, zagotavljanju dostopa do vseživljenjskega učenja in prehoda vanj;

V OKVIRU NADALJNJEGA RAZVOJA VIZIJE EVROPSKEGA IZOBRAŽEVALNEGA PROSTORA DO LETA 2025 –

IZPOSTAVLJA:

| 9. | pomen varovanja in spodbujanja skupnih vrednot Unije, vključno z demokracijo, pravno državo in temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

9.

pomen varovanja in spodbujanja skupnih vrednot Unije, vključno z demokracijo, pravno državo in temeljnimi pravicami;

| 10. | znaten napredek v smeri evropskega izobraževalnega prostora in pomen krepitve zavezanosti ambicioznemu nadaljnjemu razvoju njegovih ciljev in obsega, da bi vizija evropskega izobraževalnega prostora postala resničnost in da bi Evropa postala vodilna učeča se družba na svetu; prispevanje h kulturi, ki spodbuja ljudi in družbe, jih opolnomoča in motivira za učenje in inovacije, vključno z vsemi ravnmi in oblikami izobraževanja in usposabljanja ter vsemi življenjskimi obdobji; |
| --- | --- |

10.

znaten napredek v smeri evropskega izobraževalnega prostora in pomen krepitve zavezanosti ambicioznemu nadaljnjemu razvoju njegovih ciljev in obsega, da bi vizija evropskega izobraževalnega prostora postala resničnost in da bi Evropa postala vodilna učeča se družba na svetu; prispevanje h kulturi, ki spodbuja ljudi in družbe, jih opolnomoča in motivira za učenje in inovacije, vključno z vsemi ravnmi in oblikami izobraževanja in usposabljanja ter vsemi življenjskimi obdobji;

| 11. | pomen razvoja prihodnjega strateškega okvira za sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju kot orodja za podporo in izvajanje evropskega izobraževalnega prostora, ki prispeva k njegovemu uspešnemu izvajanju in ambicioznemu nadaljnjemu razvoju; |
| --- | --- |

11.

pomen razvoja prihodnjega strateškega okvira za sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju kot orodja za podporo in izvajanje evropskega izobraževalnega prostora, ki prispeva k njegovemu uspešnemu izvajanju in ambicioznemu nadaljnjemu razvoju;

| 12. | ključno vlogo programa Erasmus + pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora s ponujanjem širokega dostopa do učne mobilnosti ter okrepljenih strateških partnerstev in podpore politike za izobraževanje, usposabljanje in mladinske politike, ki so bolj vključujoči, temeljijo na vseživljenjskem učenju in inovacijah ter upoštevajo vidik spola; |
| --- | --- |

12.

ključno vlogo programa Erasmus + pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora s ponujanjem širokega dostopa do učne mobilnosti ter okrepljenih strateških partnerstev in podpore politike za izobraževanje, usposabljanje in mladinske politike, ki so bolj vključujoči, temeljijo na vseživljenjskem učenju in inovacijah ter upoštevajo vidik spola;

| 13. | potrebo po nadaljnjih prizadevanjih za podporo in razvoj sodelovanja na evropski ravni med državami članicami, da bi okrepili medsebojno in vzajemno učenje ter izmenjavo najboljših praks, obenem pa odpravili ovire za učno mobilnost, ter po podpori državam članicam pri celovitem razvijanju njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi prispevali k splošni vzdržnosti teh sistemov in s tem povečali socialno-ekonomsko konvergenco od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

13.

potrebo po nadaljnjih prizadevanjih za podporo in razvoj sodelovanja na evropski ravni med državami članicami, da bi okrepili medsebojno in vzajemno učenje ter izmenjavo najboljših praks, obenem pa odpravili ovire za učno mobilnost, ter po podpori državam članicam pri celovitem razvijanju njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi prispevali k splošni vzdržnosti teh sistemov in s tem povečali socialno-ekonomsko konvergenco od spodaj navzgor;

| 14. | potrebo po obravnavanju svetovnih izzivov in priložnosti ter razmisleku o njih, zlasti na področjih podnebnih sprememb, digitalizacije, umetne inteligence in zavajajočih ali lažnih informacij, s spodbujanjem razvoja znanja, veščin in spretnosti, kompetenc ter kritičnega razmišljanja, in sicer od osnovnih veščin in spretnosti do kvalifikacij višjih stopenj, na vseh ravneh in vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

14.

potrebo po obravnavanju svetovnih izzivov in priložnosti ter razmisleku o njih, zlasti na področjih podnebnih sprememb, digitalizacije, umetne inteligence in zavajajočih ali lažnih informacij, s spodbujanjem razvoja znanja, veščin in spretnosti, kompetenc ter kritičnega razmišljanja, in sicer od osnovnih veščin in spretnosti do kvalifikacij višjih stopenj, na vseh ravneh in vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja;

POZIVA KOMISIJO, NAJ PRI NADALJNJEM RAZVIJANJU EVROPSKEGA IZOBRAŽEVALNEGA PROSTORA IN PRIHODNJEGA STRATEŠKEGA OKVIRA ZA SODELOVANJE NA PODROČJU IZOBRAŽEVANJA IN USPOSABLJANJA V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 15. | opozarja na ambicije, izražene v sklepih Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora, da bi moral navedeni prostor temeljiti na kontinuiteti vseživljenjskega učenja, od predšolske vzgoje in varstva, prek šole ter poklicnega in strokovnega izobraževanja in usposabljanja, do visokošolskega izobraževanja in izobraževanja odraslih, ter nadaljevati izvajanje odločnih ukrepov za odpravo ovir pri učni mobilnosti, spodbujanje in pospeševanje mobilnosti in sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju ter podporo državam članicam pri posodabljanju njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja, spodbujanje poučevanja in učenja jezikov, vzajemno priznavanje kvalifikacij in rezultatov, pridobljenih med učnimi obdobji v tujini; |
| --- | --- |

15.

opozarja na ambicije, izražene v sklepih Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora, da bi moral navedeni prostor temeljiti na kontinuiteti vseživljenjskega učenja, od predšolske vzgoje in varstva, prek šole ter poklicnega in strokovnega izobraževanja in usposabljanja, do visokošolskega izobraževanja in izobraževanja odraslih, ter nadaljevati izvajanje odločnih ukrepov za odpravo ovir pri učni mobilnosti, spodbujanje in pospeševanje mobilnosti in sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju ter podporo državam članicam pri posodabljanju njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja, spodbujanje poučevanja in učenja jezikov, vzajemno priznavanje kvalifikacij in rezultatov, pridobljenih med učnimi obdobji v tujini;

| 16. | sprejme nadaljnje pobude za oblikovanje resničnega evropskega izobraževalnega prostora, da bi se nadalje razvili njegovi cilji in obseg ter da bi se okrepile njegove povezave s strateškim okvirom za sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju po letu 2020, in sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da se vse ravni in oblike izobraževanja in usposabljanja spodbujajo na enaki osnovi; |
| --- | --- |

16.

sprejme nadaljnje pobude za oblikovanje resničnega evropskega izobraževalnega prostora, da bi se nadalje razvili njegovi cilji in obseg ter da bi se okrepile njegove povezave s strateškim okvirom za sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju po letu 2020, in sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da se vse ravni in oblike izobraževanja in usposabljanja spodbujajo na enaki osnovi;

| 17. | v celoti izkoristi možnosti prednostnih nalog iz strateške agende za obdobje 2019–2024, in sicer s povečanjem naložb v tiste kompetence, ki so potrebne za izpolnitev delovnih zahtev in zahtev spreminjajoče se družbe, ki med drugim izhajajo iz podnebnih sprememb, globalizacije, digitalizacije, umetne inteligence in robotizacije, da bi spodbudili inovacije, sodelovanje v demokratičnih družbah in socialno vključevanje; |
| --- | --- |

17.

v celoti izkoristi možnosti prednostnih nalog iz strateške agende za obdobje 2019–2024, in sicer s povečanjem naložb v tiste kompetence, ki so potrebne za izpolnitev delovnih zahtev in zahtev spreminjajoče se družbe, ki med drugim izhajajo iz podnebnih sprememb, globalizacije, digitalizacije, umetne inteligence in robotizacije, da bi spodbudili inovacije, sodelovanje v demokratičnih družbah in socialno vključevanje;

| 18. | sodeluje pri skupnem preučevanju možnosti, ustreznih političnih ukrepov in rezultatov, ki bi prispevali k strateškemu cilju podnebno nevtralne in zelene Evrope ter pravičnemu prehodu, in upošteva velik potencial izobraževanja in usposabljanja pri oblikovanju evropskih politik za zeleno Evropo, zlasti v okviru programa Erasmus +, in se osredotoči na dejavno udeležbo učečih v izobraževanju za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

18.

sodeluje pri skupnem preučevanju možnosti, ustreznih političnih ukrepov in rezultatov, ki bi prispevali k strateškemu cilju podnebno nevtralne in zelene Evrope ter pravičnemu prehodu, in upošteva velik potencial izobraževanja in usposabljanja pri oblikovanju evropskih politik za zeleno Evropo, zlasti v okviru programa Erasmus +, in se osredotoči na dejavno udeležbo učečih v izobraževanju za trajnostni razvoj;

| 19. | nadaljuje usklajena prizadevanja za napredek pri celovitem akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje za Evropo in usklajenem načrtu za umetno inteligenco, in sicer z zagotavljanjem dopolnjevanja, dodane vrednosti in usklajevanja ciljev politike in orodij v zvezi z evropskim izobraževalnim prostorom; |
| --- | --- |

19.

nadaljuje usklajena prizadevanja za napredek pri celovitem akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje za Evropo in usklajenem načrtu za umetno inteligenco, in sicer z zagotavljanjem dopolnjevanja, dodane vrednosti in usklajevanja ciljev politike in orodij v zvezi z evropskim izobraževalnim prostorom;

| 20. | na podlagi zbirke orodij za sodelovanje v okviru ET 2020 razvijejo konkretne, v prihodnost usmerjene in inovativne delovne metode na področju evropskega sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju. Možnosti za uporabo instrumentov sodelovanja, kot so mednarodna analiza, raziskovalni in študijski obiski ter skupni pilotni projekti, se lahko v celoti preučijo s ciljem uvajanja novosti in testiranja politik in orodij za izvajanje ter razvoja in spodbujanja tematskih scenarijev, ki temeljijo na raziskavah, in dolgoročnih napovedih o prihodnosti dela in družbe, tako na evropski kot na svetovni ravni; |
| --- | --- |

20.

na podlagi zbirke orodij za sodelovanje v okviru ET 2020 razvijejo konkretne, v prihodnost usmerjene in inovativne delovne metode na področju evropskega sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju. Možnosti za uporabo instrumentov sodelovanja, kot so mednarodna analiza, raziskovalni in študijski obiski ter skupni pilotni projekti, se lahko v celoti preučijo s ciljem uvajanja novosti in testiranja politik in orodij za izvajanje ter razvoja in spodbujanja tematskih scenarijev, ki temeljijo na raziskavah, in dolgoročnih napovedih o prihodnosti dela in družbe, tako na evropski kot na svetovni ravni;

| 21. | razvije nove načine za usposabljanje in podpiranje kompetentnih, motiviranih in visoko kvalificiranih učiteljev, vodij usposabljanja, izobraževalcev in vodstvenih delavcev šol ter spodbujanje njihovega nenehnega poklicnega razvoja in visokokakovostnega izobraževanja učiteljev, ki temelji na raziskavah; |
| --- | --- |

21.

razvije nove načine za usposabljanje in podpiranje kompetentnih, motiviranih in visoko kvalificiranih učiteljev, vodij usposabljanja, izobraževalcev in vodstvenih delavcev šol ter spodbujanje njihovega nenehnega poklicnega razvoja in visokokakovostnega izobraževanja učiteljev, ki temelji na raziskavah;

NADALJE POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU SUBSIDIARNOSTI:

| 22. | spodbujajo razvoj digitalnih spretnosti in kompetenc, inovacije in podjetniško miselnost v izobraževanju in usposabljanju za vse učence z odpiranjem izobraževanja bolj prilagodljivim možnostim učenja ter z izboljšanjem prepustnosti poti izobraževanja in usposabljanja, pa tudi z zagotavljanjem vključujočih in inovativnih pristopov, vključno s prizadevanji za odpravljanje neenakosti; |
| --- | --- |

22.

spodbujajo razvoj digitalnih spretnosti in kompetenc, inovacije in podjetniško miselnost v izobraževanju in usposabljanju za vse učence z odpiranjem izobraževanja bolj prilagodljivim možnostim učenja ter z izboljšanjem prepustnosti poti izobraževanja in usposabljanja, pa tudi z zagotavljanjem vključujočih in inovativnih pristopov, vključno s prizadevanji za odpravljanje neenakosti;

| 23. | podpirajo izboljšave, da bi imeli visokokakovostne, vključujoče, vseživljenjske in prožne sisteme izobraževanja in usposabljanja, ki upoštevajo vidik spola in temeljijo na inovacijah; |
| --- | --- |

23.

podpirajo izboljšave, da bi imeli visokokakovostne, vključujoče, vseživljenjske in prožne sisteme izobraževanja in usposabljanja, ki upoštevajo vidik spola in temeljijo na inovacijah;

| 24. | v celoti izkoristijo potencial vseh relevantnih področij izobraževanja in usposabljanja, da bi izboljšali evropski izobraževalni prostor in skušali doseči ravnotežje med vsemi pomembnimi ravnmi in oblikami izobraževanja in usposabljanja ter njihovo sodelovanje; |
| --- | --- |

24.

v celoti izkoristijo potencial vseh relevantnih področij izobraževanja in usposabljanja, da bi izboljšali evropski izobraževalni prostor in skušali doseči ravnotežje med vsemi pomembnimi ravnmi in oblikami izobraževanja in usposabljanja ter njihovo sodelovanje;

| 25. | si nadalje prizadevajo za vključujoče in visokokakovostne sisteme predšolske vzgoje in varstva, podpirajo ukrepe za spodbujanje ključnih kompetenc in vključujočega visokokakovostnega izobraževanja za vse, nadaljnje razvijajo evropsko sodelovanje na področju šolskega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja, visokošolskega izobraževanja in izobraževanja odraslih ter spodbujajo odlično poučevanje na vseh ravneh izobraževanja, med drugim s spodbujanjem čezmejne mobilnosti in sodelovanja za učitelje, oblikovanja in razvoja odličnosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter s promoviranjem učenja na delovnem mestu v vseh oblikah; |
| --- | --- |

25.

si nadalje prizadevajo za vključujoče in visokokakovostne sisteme predšolske vzgoje in varstva, podpirajo ukrepe za spodbujanje ključnih kompetenc in vključujočega visokokakovostnega izobraževanja za vse, nadaljnje razvijajo evropsko sodelovanje na področju šolskega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja, visokošolskega izobraževanja in izobraževanja odraslih ter spodbujajo odlično poučevanje na vseh ravneh izobraževanja, med drugim s spodbujanjem čezmejne mobilnosti in sodelovanja za učitelje, oblikovanja in razvoja odličnosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter s promoviranjem učenja na delovnem mestu v vseh oblikah;

| 26. | spodbujajo sodelovanje in izmenjavo dokazov o koristih vlaganja v izobraževanje in usposabljanje, saj lahko boljše znanje, podatki in analiza v zvezi s koristmi učinkovitih javnih naložb v izobraževanje in usposabljanje pomagajo državam članicam pri razvoju bolj vključujočih, učinkovitih in odzivnih sistemov izobraževanja in usposabljanja brez dodatnih upravnih bremen za te države članice; |
| --- | --- |

26.

spodbujajo sodelovanje in izmenjavo dokazov o koristih vlaganja v izobraževanje in usposabljanje, saj lahko boljše znanje, podatki in analiza v zvezi s koristmi učinkovitih javnih naložb v izobraževanje in usposabljanje pomagajo državam članicam pri razvoju bolj vključujočih, učinkovitih in odzivnih sistemov izobraževanja in usposabljanja brez dodatnih upravnih bremen za te države članice;

| 27. | spodbujajo razvoj primernih skupnih instrumentov za spremljanje diplomantov visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja na nacionalni ravni v skladu z novim programom znanj in spretnosti za Evropo in priporočilom Sveta o spremljanju diplomantov; |
| --- | --- |

27.

spodbujajo razvoj primernih skupnih instrumentov za spremljanje diplomantov visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja na nacionalni ravni v skladu z novim programom znanj in spretnosti za Evropo in priporočilom Sveta o spremljanju diplomantov;

S CILJEM NADALJNJEGA RAZVOJA POBUDE O MREŽAH EVROPSKIH UNIVERZ

PRIZNAVA:

| 28. | razvoj prvih evropskih univerz kot ambiciozne pobude, ki lahko omogoči intenzivnejše ter bolj inovativno in strukturirano sodelovanje med vsemi vrstami visokošolskih ustanov iz vseh evropskih regij na vseh ravneh in področjih dejavnosti, od učenja in poučevanja do raziskav in inovacij, in meni, da bi to lahko bil prelomni korak naprej v medinstitucionalnem sodelovanju, saj ponuja različne navdihujoče vizije, modele in teme za interakcijo v korist prihodnjega razvoja evropskega izobraževalnega prostora v skladu s spreminjajočimi se potrebami družbe; |
| --- | --- |

28.

razvoj prvih evropskih univerz kot ambiciozne pobude, ki lahko omogoči intenzivnejše ter bolj inovativno in strukturirano sodelovanje med vsemi vrstami visokošolskih ustanov iz vseh evropskih regij na vseh ravneh in področjih dejavnosti, od učenja in poučevanja do raziskav in inovacij, in meni, da bi to lahko bil prelomni korak naprej v medinstitucionalnem sodelovanju, saj ponuja različne navdihujoče vizije, modele in teme za interakcijo v korist prihodnjega razvoja evropskega izobraževalnega prostora v skladu s spreminjajočimi se potrebami družbe;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU SUBSIDIARNOSTI:

| 29. | poiščejo načine za boljšo prepoznavnost evropskih univerz in spodbudijo različne vrste visokošolskih ustanov k sodelovanju, tako da zagotovijo visoko kakovost ter geografsko in socialno vključenost pobude, da bi bila ta resnično uspešna, in sicer z:






  (a) | lajšanjem izmenjave pomembnih informacij med stranmi, da se okrepijo prizadevanja za sodelovanje in izboljša učinkovitost pristopov; |
| --- | --- | --- |

29.

poiščejo načine za boljšo prepoznavnost evropskih univerz in spodbudijo različne vrste visokošolskih ustanov k sodelovanju, tako da zagotovijo visoko kakovost ter geografsko in socialno vključenost pobude, da bi bila ta resnično uspešna, in sicer z:

(a)

lajšanjem izmenjave pomembnih informacij med stranmi, da se okrepijo prizadevanja za sodelovanje in izboljša učinkovitost pristopov;

| (b) | zagotavljanjem primernega operativnega okolja, tako da se čim bolje uporabi razpoložljive vire in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe za odstranitev morebitnih zakonodajnih in nezakonodajnih ovir na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem primernega operativnega okolja, tako da se čim bolje uporabi razpoložljive vire in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe za odstranitev morebitnih zakonodajnih in nezakonodajnih ovir na nacionalni ravni;

| (c) | uporabo obstoječih in prihodnjih orodij in instrumentov za poenostavitev čezmejne mobilnosti in sodelovanja, kot sta evropski pristop k zagotavljanju kakovosti skupnih programov in pobuda za evropsko študentsko izkaznico, ter s spodbujanjem izvajanja dogovorjenih zavez, kot je priporočilo Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij in učnih obdobij v tujini, in zavez evropskega visokošolskega prostora; |
| --- | --- |

(c)

uporabo obstoječih in prihodnjih orodij in instrumentov za poenostavitev čezmejne mobilnosti in sodelovanja, kot sta evropski pristop k zagotavljanju kakovosti skupnih programov in pobuda za evropsko študentsko izkaznico, ter s spodbujanjem izvajanja dogovorjenih zavez, kot je priporočilo Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij in učnih obdobij v tujini, in zavez evropskega visokošolskega prostora;

| (d) | razmislekom o obstoječem okviru politike za učno mobilnost in evropskem okviru za zagotavljanje kakovosti, da se oceni njuna primernost za podporo preobrazbe in okrepi sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

(d)

razmislekom o obstoječem okviru politike za učno mobilnost in evropskem okviru za zagotavljanje kakovosti, da se oceni njuna primernost za podporo preobrazbe in okrepi sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja;

| (e) | opredelitvijo prednosti in možnosti za izboljšanje na podlagi skupnih informacij in analize napredka pri pobudi; |
| --- | --- |

(e)

opredelitvijo prednosti in možnosti za izboljšanje na podlagi skupnih informacij in analize napredka pri pobudi;

| (f) | uporabo pridobljenih izkušenj pilotnih evropskih univerz za usmeritev oblikovanja politik in nadaljnji razvoj s tem povezanega sodelovanja na področju izobraževanja in usposabljanja ter s preučitvijo, ali je treba izvesti ustrezne politike za evropske univerze. |
| --- | --- |

(f)

uporabo pridobljenih izkušenj pilotnih evropskih univerz za usmeritev oblikovanja politik in nadaljnji razvoj s tem povezanega sodelovanja na področju izobraževanja in usposabljanja ter s preučitvijo, ali je treba izvesti ustrezne politike za evropske univerze.

---

PRILOGA

SVET SE OB SPREJEMANJU TE RESOLUCIJE V KONTEKSTU POLITIKE SKLICUJE NA NASLEDNJE:

| 1. | Sklepi Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (12. maj 2009) |
| --- | --- |

1.

Sklepi Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (12. maj 2009)

| 2. | Priporočilo Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (20. december 2012) |
| --- | --- |

2.

Priporočilo Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (20. december 2012)

| 3. | Deklaracija o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem (Pariz, 17. marec 2015) |
| --- | --- |

3.

Deklaracija o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem (Pariz, 17. marec 2015)

| 4. | Erevansko ministrsko sporočilo (15. maj 2015) |
| --- | --- |

4.

Erevansko ministrsko sporočilo (15. maj 2015)

| 5. | Skupno poročilo Sveta in Komisije o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) – Nove prednostne naloge za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (23. in 24. november 2015) |
| --- | --- |

5.

Skupno poročilo Sveta in Komisije o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) – Nove prednostne naloge za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (23. in 24. november 2015)

| 6. | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti v EU z izobraževanjem: prispevek izobraževanja in usposabljanja k evropskemu semestru 2016 (24. februar 2016) |
| --- | --- |

6.

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti v EU z izobraževanjem: prispevek izobraževanja in usposabljanja k evropskemu semestru 2016 (24. februar 2016)

| 7. | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi program znanj in spretnosti za Evropo (10. junij 2016) |
| --- | --- |

7.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi program znanj in spretnosti za Evropo (10. junij 2016)

| 8. | Priporočilo Sveta o poteh izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (19. december 2016) |
| --- | --- |

8.

Priporočilo Sveta o poteh izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (19. december 2016)

| 9. | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vključujoči različnosti, ki omogoča dostop do kakovostnega izobraževanja za vse (17. februar 2017) |
| --- | --- |

9.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vključujoči različnosti, ki omogoča dostop do kakovostnega izobraževanja za vse (17. februar 2017)

| 10. | Priporočilo Sveta o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (22. maj 2017) |
| --- | --- |

10.

Priporočilo Sveta o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (22. maj 2017)

| 11. | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture: prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev v Göteborgu (17. november 2017) |
| --- | --- |

11.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture: prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev v Göteborgu (17. november 2017)

| 12. | Priporočilo Sveta o sledenju diplomantov (20. november 2017) |
| --- | --- |

12.

Priporočilo Sveta o sledenju diplomantov (20. november 2017)

| 13. | Sklepi Sveta o prenovljeni evropski agendi za visoko šolstvo (20. november 2017) |
| --- | --- |

13.

Sklepi Sveta o prenovljeni evropski agendi za visoko šolstvo (20. november 2017)

| 14. | Sklepi Sveta o razvoju šol in odličnem poučevanju (20. november 2017) |
| --- | --- |

14.

Sklepi Sveta o razvoju šol in odličnem poučevanju (20. november 2017)

| 15. | Sklepi Evropskega sveta (17. december 2017) |
| --- | --- |

15.

Sklepi Evropskega sveta (17. december 2017)

| 16. | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (17. januar 2018) |
| --- | --- |

16.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (17. januar 2018)

| 17. | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o vmesni oceni programa Erasmus+ (31. januar 2018) |
| --- | --- |

17.

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o vmesni oceni programa Erasmus+ (31. januar 2018)

| 18. | Priporočilo Sveta o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (15. marec 2018) |
| --- | --- |

18.

Priporočilo Sveta o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (15. marec 2018)

| 19. | Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (22. maj 2018) |
| --- | --- |

19.

Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (22. maj 2018)

| 20. | Priporočilo Sveta o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (22. maj 2018) |
| --- | --- |

20.

Priporočilo Sveta o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (22. maj 2018)

| 21. | Priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (22. maj 2018) |
| --- | --- |

21.

Priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (22. maj 2018)

| 22. | Pariško ministrsko sporočilo (25. maj 2018) |
| --- | --- |

22.

Pariško ministrsko sporočilo (25. maj 2018)

| 23. | Priporočilo Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (26. november 2018) |
| --- | --- |

23.

Priporočilo Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (26. november 2018)

| 24. | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajenem načrtu za umetno inteligenco (7. december 2018) |
| --- | --- |

24.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o usklajenem načrtu za umetno inteligenco (7. december 2018)

| 25. | Sklepi Sveta z naslovom Za vse bolj trajnostno Unijo do leta 2030 (9. april 2019) in |
| --- | --- |

25.

Sklepi Sveta z naslovom Za vse bolj trajnostno Unijo do leta 2030 (9. april 2019) in

| 26. | Priporočilo Sveta o visokokakovostnih sistemih predšolske vzgoje in varstva (22. maj 2019); |
| --- | --- |

26.

Priporočilo Sveta o visokokakovostnih sistemih predšolske vzgoje in varstva (22. maj 2019);

| 27. | Priporočilo Sveta o celovitem pristopu k poučevanju in učenju jezikov (22. maj 2019); |
| --- | --- |

27.

Priporočilo Sveta o celovitem pristopu k poučevanju in učenju jezikov (22. maj 2019);

| 28. | Sklepi Sveta o prihodnosti visoko digitalizirane Evrope po letu 2020 z naslovom „Krepitev digitalne in gospodarske konkurenčnosti v Uniji ter digitalna kohezija“ (7. junij 2019) |
| --- | --- |

28.

Sklepi Sveta o prihodnosti visoko digitalizirane Evrope po letu 2020 z naslovom „Krepitev digitalne in gospodarske konkurenčnosti v Uniji ter digitalna kohezija“ (7. junij 2019)

| 29. | Evropski svet: Nova strateška agenda za obdobje 2019–2024 (20. junij 2019). |
| --- | --- |

29.

Evropski svet: Nova strateška agenda za obdobje 2019–2024 (20. junij 2019).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9600 – Saudi Aramco Development Company/Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 389/02)

Komisija se je 7. novembra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9600. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9600. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/8

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9539 — BNP Paribas/Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets))

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 389/03)

Komisija se je 8. novembra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9539. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9539. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/9

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9484 — Semler/VWFS/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 389/04)

Komisija se je 5. novembra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9484. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9484. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/10

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9319 — DP World/P&O Group)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 389/05)

Komisija se je 26. junija 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9319. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9319. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/11

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9367 – Mirova/Predica/Indigo)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 389/06)

Komisija se je 26. avgusta 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9367. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9367. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/12

---

Sklepi Sveta o ključni vlogi politik vseživljenjskega učenja pri omogočanju družbam, da bi pri obravnavi tehnološkega in zelenega prehoda podpirale vključujočo in trajnostno rast

(2019/C 389/07)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB SKLICEVANJU na politično ozadje iz priloge k tem sklepom –

SE ZAVEDA:

| 1. | da ima v skladu s prvim načelom evropskega stebra socialnih pravic (1) vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehajanja na trgu dela; |
| --- | --- |

1.

da ima v skladu s prvim načelom evropskega stebra socialnih pravic (1) vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehajanja na trgu dela;

| 2. | da vseživljenjsko učenje zajema učenje od vzgoje in izobraževanja v zgodnjem otroštvu do izobraževanja po upokojitvi, vključno s celotnim spektrom formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja, z namenom izboljšanja znanja, spretnosti in kompetenc z osebnega, državljanskega, socialnega in/ali zaposlitvenega vidika. Vseživljenjsko učenje, v katerem je vsak posameznik učeči se subjekt, vsem osebam omogoča, da pridobijo ustrezno znanje za to, da v družbi znanja in na trgu dela sodelujejo kot aktivni državljani in državljanke, s čimer se evropskim državljankam in državljanom olajša prosta mobilnost; |
| --- | --- |

2.

da vseživljenjsko učenje zajema učenje od vzgoje in izobraževanja v zgodnjem otroštvu do izobraževanja po upokojitvi, vključno s celotnim spektrom formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja, z namenom izboljšanja znanja, spretnosti in kompetenc z osebnega, državljanskega, socialnega in/ali zaposlitvenega vidika. Vseživljenjsko učenje, v katerem je vsak posameznik učeči se subjekt, vsem osebam omogoča, da pridobijo ustrezno znanje za to, da v družbi znanja in na trgu dela sodelujejo kot aktivni državljani in državljanke, s čimer se evropskim državljankam in državljanom olajša prosta mobilnost;

| 3. | da sedanji družbeni in gospodarski izzivi zahtevajo pristope, ki učeče, družbo in delodajalce spodbujajo, motivirajo in usposabljajo za to, da zavzamejo bolj proaktiven in strateški pristop, da bi vseživljenjsko učenje postalo resničnost za vse; zaveda se tudi, kako pomembno je za uspešno izvajanje politik vseživljenjskega učenja sistematično in zavzeto usklajevanje v vseh ustreznih političnih sektorjih, pa tudi ključne vloge socialnih partnerjev pri oblikovanju, izvajanju in uspešnosti teh politik; |
| --- | --- |

3.

da sedanji družbeni in gospodarski izzivi zahtevajo pristope, ki učeče, družbo in delodajalce spodbujajo, motivirajo in usposabljajo za to, da zavzamejo bolj proaktiven in strateški pristop, da bi vseživljenjsko učenje postalo resničnost za vse; zaveda se tudi, kako pomembno je za uspešno izvajanje politik vseživljenjskega učenja sistematično in zavzeto usklajevanje v vseh ustreznih političnih sektorjih, pa tudi ključne vloge socialnih partnerjev pri oblikovanju, izvajanju in uspešnosti teh politik;

| 4. | kako pomembno se je zavzemati za to, da imajo vsi, ne glede na položaj enake možnosti za udeleženost v vseživljenjskem učenju in dostop do njega, in sicer s priznavanjem in nadgrajevanjem predhodnega znanja, spretnosti in kompetenc, s čimer se krepi nepretrgano, večkratno in nemoteno prehajanje med ravnmi in oblikami izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

4.

kako pomembno se je zavzemati za to, da imajo vsi, ne glede na položaj enake možnosti za udeleženost v vseživljenjskem učenju in dostop do njega, in sicer s priznavanjem in nadgrajevanjem predhodnega znanja, spretnosti in kompetenc, s čimer se krepi nepretrgano, večkratno in nemoteno prehajanje med ravnmi in oblikami izobraževanja in usposabljanja;

| 5. | ključne vloge politik vseživljenjskega učenja v evropskem sodelovanju na področju izobraževanja in usposabljanja in v programu Erasmus+ ter njihovega pomena za nacionalno izobraževanje in usposabljanje, politike zaposlovanja in socialne politike ter demokratično udejstvovanje; |
| --- | --- |

5.

ključne vloge politik vseživljenjskega učenja v evropskem sodelovanju na področju izobraževanja in usposabljanja in v programu Erasmus+ ter njihovega pomena za nacionalno izobraževanje in usposabljanje, politike zaposlovanja in socialne politike ter demokratično udejstvovanje;

| 6. | vloge vseživljenjskega učenja pri tem, da se posamezniki, družbe in svet dela opolnomočijo in usposobijo za tehnološki in zeleni prehod, pri čemer naj se prispeva k socialni vključenosti; |
| --- | --- |

6.

vloge vseživljenjskega učenja pri tem, da se posamezniki, družbe in svet dela opolnomočijo in usposobijo za tehnološki in zeleni prehod, pri čemer naj se prispeva k socialni vključenosti;

OPOZARJA NA:

| 7. | zavezanost Unije in držav članic agendi Združenih narodov do leta 2030 in njenim ciljem trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

7.

zavezanost Unije in držav članic agendi Združenih narodov do leta 2030 in njenim ciljem trajnostnega razvoja;

| 8. | novo strateško agendo 2019–2024 (2), ki kot strateški prednostni nalogi določa razvoj močne in dinamične gospodarske osnove ter izgradnjo podnebno nevtralne, zelene, pravične in socialne Evrope ter poudarja politike digitalne preobrazbe, ki odražajo naše družbene vrednote in spodbujajo vključevanje; priznava, da je treba okrepiti naložbe v znanja in spretnosti ter izobraževanje ljudi, hkrati pa zagotoviti podlago za dolgoročno trajnostno in vključujočo rast, ter da je treba izvajati evropski steber socialnih pravic na ravni EU in držav članic, in to ob ustreznem upoštevanju pristojnosti in načela subsidiarnosti ter zavedanju, da je treba posebno pozornost nameniti socialnim vprašanjem, tveganjem in izključevanju zaradi neenakosti in izobrazbenih vrzeli; |
| --- | --- |

8.

novo strateško agendo 2019–2024 (2), ki kot strateški prednostni nalogi določa razvoj močne in dinamične gospodarske osnove ter izgradnjo podnebno nevtralne, zelene, pravične in socialne Evrope ter poudarja politike digitalne preobrazbe, ki odražajo naše družbene vrednote in spodbujajo vključevanje; priznava, da je treba okrepiti naložbe v znanja in spretnosti ter izobraževanje ljudi, hkrati pa zagotoviti podlago za dolgoročno trajnostno in vključujočo rast, ter da je treba izvajati evropski steber socialnih pravic na ravni EU in držav članic, in to ob ustreznem upoštevanju pristojnosti in načela subsidiarnosti ter zavedanju, da je treba posebno pozornost nameniti socialnim vprašanjem, tveganjem in izključevanju zaradi neenakosti in izobrazbenih vrzeli;

| 9. | novi koncept „ekonomije blaginje“, katerega cilj je postaviti ljudi in njihovo dobro počutje v središče oblikovanja politik in odločanja; |
| --- | --- |

9.

novi koncept „ekonomije blaginje“, katerega cilj je postaviti ljudi in njihovo dobro počutje v središče oblikovanja politik in odločanja;

OPOZARJA na naslednje:

| 10. | Svet je v svojih sklepih o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora navedel, da bi moral ta prostor temeljiti na kontinuiteti vseživljenjskega učenja – od vzgoje in izobraževanja v zgodnjem otroštvu prek šolskega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja do visokošolskega izobraževanja in izobraževanja odraslih, vključno z neformalnim in priložnostnim učenjem; |
| --- | --- |

10.

Svet je v svojih sklepih o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora navedel, da bi moral ta prostor temeljiti na kontinuiteti vseživljenjskega učenja – od vzgoje in izobraževanja v zgodnjem otroštvu prek šolskega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja do visokošolskega izobraževanja in izobraževanja odraslih, vključno z neformalnim in priložnostnim učenjem;

MENI:

| 11. | da sedanja tehnološka in digitalna preobrazba naših družb spreminja gospodarsko okolje, svet dela in državljansko udejstvovanje, zaradi česar bi lahko pomembno vplivala na socialno kohezijo in enakost; |
| --- | --- |

11.

da sedanja tehnološka in digitalna preobrazba naših družb spreminja gospodarsko okolje, svet dela in državljansko udejstvovanje, zaradi česar bi lahko pomembno vplivala na socialno kohezijo in enakost;

| 12. | da so pri oblikovanju evropskih politik za digitalno preobrazbo politike izobraževanja in usposabljanja bistvenega pomena za zagotavljanje blaginje in trajnostne rasti v Evropi. Vlaganje v nova znanja, spretnosti in kompetence je ključnega pomena za izboljšanje evropske konkurenčnosti in produktivnosti; |
| --- | --- |

12.

da so pri oblikovanju evropskih politik za digitalno preobrazbo politike izobraževanja in usposabljanja bistvenega pomena za zagotavljanje blaginje in trajnostne rasti v Evropi. Vlaganje v nova znanja, spretnosti in kompetence je ključnega pomena za izboljšanje evropske konkurenčnosti in produktivnosti;

| 13. | da ima razvoj tehnologije in zlasti umetne inteligence velik potencial za ustvarjanje novih vrst gospodarskih in državljanskih dejavnosti, znanj in spretnosti, delovnih mest in storitev. Razviti je treba učinkovite politike, orodja in ukrepe za izobraževanje in usposabljanje, s čimer bi zagotovili, da ima vsakdo ustrezno znanje, spretnosti in kompetence za polno sodelovanje v preoblikovanju družbe, hkrati pa je treba povečati ozaveščenost glede etičnih pomislekov in tveganj, ki jih predstavlja morebitna zloraba tehnologije; |
| --- | --- |

13.

da ima razvoj tehnologije in zlasti umetne inteligence velik potencial za ustvarjanje novih vrst gospodarskih in državljanskih dejavnosti, znanj in spretnosti, delovnih mest in storitev. Razviti je treba učinkovite politike, orodja in ukrepe za izobraževanje in usposabljanje, s čimer bi zagotovili, da ima vsakdo ustrezno znanje, spretnosti in kompetence za polno sodelovanje v preoblikovanju družbe, hkrati pa je treba povečati ozaveščenost glede etičnih pomislekov in tveganj, ki jih predstavlja morebitna zloraba tehnologije;

| 14. | da se s tehnološkim preoblikovanjem povečuje povpraševanje po visokokakovostnih spretnostih in kompetencah, prilagodljivosti in spretnostih za načrtovanje poklicne poti, hkrati pa se zmanjšuje povpraševanje po nizki usposobljenosti, ki se uporablja na rutinskih in repetitivnih delovnih mestih. Učinki se spreminjajo glede na čas, kraj in obseg, saj so nekateri sektorji in področja bolj prizadeti kot drugi. Kvalitetna ponudba vseživljenjskega učenja in vseživljenjske orientacije lahko pripomore k zmanjšanju razkoraka med visoko usposobljenimi in nizko usposobljenimi delavci na trgu dela; |
| --- | --- |

14.

da se s tehnološkim preoblikovanjem povečuje povpraševanje po visokokakovostnih spretnostih in kompetencah, prilagodljivosti in spretnostih za načrtovanje poklicne poti, hkrati pa se zmanjšuje povpraševanje po nizki usposobljenosti, ki se uporablja na rutinskih in repetitivnih delovnih mestih. Učinki se spreminjajo glede na čas, kraj in obseg, saj so nekateri sektorji in področja bolj prizadeti kot drugi. Kvalitetna ponudba vseživljenjskega učenja in vseživljenjske orientacije lahko pripomore k zmanjšanju razkoraka med visoko usposobljenimi in nizko usposobljenimi delavci na trgu dela;

| 15. | da je v Evropi izziv prekvalifikacije in izpopolnjevanja odraslega prebivalstva ogromen, zato je vlaganje v osnovna znanja in ključne kompetence bolj pomembno kot kdaj koli prej. Visokokakovostno in vključujoče izobraževanje (formalno, neformalno, priložnostno učenje, učenje na delovnem mestu) in širok pristop k razvoju kompetenc izboljšujeta ravni doseganja osnovnih znanj in spretnosti ter spodbujata k napredovanju v bolj izpopolnjene spretnosti in kompetence; |
| --- | --- |

15.

da je v Evropi izziv prekvalifikacije in izpopolnjevanja odraslega prebivalstva ogromen, zato je vlaganje v osnovna znanja in ključne kompetence bolj pomembno kot kdaj koli prej. Visokokakovostno in vključujoče izobraževanje (formalno, neformalno, priložnostno učenje, učenje na delovnem mestu) in širok pristop k razvoju kompetenc izboljšujeta ravni doseganja osnovnih znanj in spretnosti ter spodbujata k napredovanju v bolj izpopolnjene spretnosti in kompetence;

| 16. | da so neenakosti pri dostopu do izobraževanja odraslih in zagotavljanju takega izobraževanja še vedno izziv, saj je udeležba odraslih v učnih dejavnostih še vedno nizka in zlasti nizko usposobljeni odrasli potrebujejo intenzivnejšo podporo pri vključevanju v učne dejavnosti (3). Bolj si je treba prizadevati, da se socialno prikrajšane osebe vključijo v vseživljenjsko učenje in da se jim omogoči vstop, ponoven vstop ali ohranjanje na trgu dela ter da se podpre njihov poklicni razvoj; |
| --- | --- |

16.

da so neenakosti pri dostopu do izobraževanja odraslih in zagotavljanju takega izobraževanja še vedno izziv, saj je udeležba odraslih v učnih dejavnostih še vedno nizka in zlasti nizko usposobljeni odrasli potrebujejo intenzivnejšo podporo pri vključevanju v učne dejavnosti (3). Bolj si je treba prizadevati, da se socialno prikrajšane osebe vključijo v vseživljenjsko učenje in da se jim omogoči vstop, ponoven vstop ali ohranjanje na trgu dela ter da se podpre njihov poklicni razvoj;

| 17. | da trenutne demografske spremembe prinašajo priložnosti in izzive na individualni in družbeni ravni; v številnih državah članicah nizka rodnost in daljša pričakovana življenjska doba spreminjata strukturo prebivalstva, ki postaja vse starejše (4); |
| --- | --- |

17.

da trenutne demografske spremembe prinašajo priložnosti in izzive na individualni in družbeni ravni; v številnih državah članicah nizka rodnost in daljša pričakovana življenjska doba spreminjata strukturo prebivalstva, ki postaja vse starejše (4);

| 18. | da večje priznavanje potenciala starejših in spodbujanje priložnosti zanje ter možnosti za udeležbo v družbi, tudi pozneje v življenju, pomagata ustvarjati povezane družbe. Vseživljenjsko učenje je eden od ključnih dejavnikov za zdravo staranje starejših ter njihovo aktivno udeležbo v družbenem in gospodarskem življenju; |
| --- | --- |

18.

da večje priznavanje potenciala starejših in spodbujanje priložnosti zanje ter možnosti za udeležbo v družbi, tudi pozneje v življenju, pomagata ustvarjati povezane družbe. Vseživljenjsko učenje je eden od ključnih dejavnikov za zdravo staranje starejših ter njihovo aktivno udeležbo v družbenem in gospodarskem življenju;

| 19. | da so visoka kakovost, vključujočnost in dostopnost vzgoje in izobraževanja v zgodnjem otroštvu in osnovnošolskega izobraževanja ter neformalno učenje bistvene politike za odzivanje na demografske spremembe, ki zagotavljajo, da imajo otroci in mladi ustrezno znanje, spretnosti in kompetence za prihodnost, s čimer se odpravlja tveganje zgodnjega opuščanja šolanja, revščine in socialne izključenosti ter osmišlja življenje; |
| --- | --- |

19.

da so visoka kakovost, vključujočnost in dostopnost vzgoje in izobraževanja v zgodnjem otroštvu in osnovnošolskega izobraževanja ter neformalno učenje bistvene politike za odzivanje na demografske spremembe, ki zagotavljajo, da imajo otroci in mladi ustrezno znanje, spretnosti in kompetence za prihodnost, s čimer se odpravlja tveganje zgodnjega opuščanja šolanja, revščine in socialne izključenosti ter osmišlja življenje;

| 20. | da je treba nujno še naprej spodbujati enakost spolov in enak dostop do izobraževanja in usposabljanja, zlasti v sektorjih in poklicih, v katerih prevladuje en spol. Ženske v Evropi so premalo zastopane v sektorjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti v digitalnem sektorju, njihovo število pa še naprej upada. Krepitev vloge žensk v teh sektorjih ter zlasti v digitalnem sektorju je pomembna za razvoj evropskih družb in gospodarstev (5). Izobraževanje in usposabljanje lahko pripomoreta k odpravi razlik med spoloma v digitalnem sektorju; |
| --- | --- |

20.

da je treba nujno še naprej spodbujati enakost spolov in enak dostop do izobraževanja in usposabljanja, zlasti v sektorjih in poklicih, v katerih prevladuje en spol. Ženske v Evropi so premalo zastopane v sektorjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti v digitalnem sektorju, njihovo število pa še naprej upada. Krepitev vloge žensk v teh sektorjih ter zlasti v digitalnem sektorju je pomembna za razvoj evropskih družb in gospodarstev (5). Izobraževanje in usposabljanje lahko pripomoreta k odpravi razlik med spoloma v digitalnem sektorju;

POUDARJA:

| 21. | da je treba močno okrepiti politike in zagotavljanje vseživljenjskega učenja, da bi se lahko bolje odzivali na izzive spreminjajoče se družbe; |
| --- | --- |

21.

da je treba močno okrepiti politike in zagotavljanje vseživljenjskega učenja, da bi se lahko bolje odzivali na izzive spreminjajoče se družbe;

| 22. | da so nadaljnja prizadevanja za izvajanje priporočila Sveta o poteh izpopolnjevanja pomemben korak k učinkovitim politikam vseživljenjskega učenja. Vendar bodo za dopolnitev navedenega in razširitev možnosti za vse potrebna večja prizadevanja ter širši razpon politik in instrumentov; |
| --- | --- |

22.

da so nadaljnja prizadevanja za izvajanje priporočila Sveta o poteh izpopolnjevanja pomemben korak k učinkovitim politikam vseživljenjskega učenja. Vendar bodo za dopolnitev navedenega in razširitev možnosti za vse potrebna večja prizadevanja ter širši razpon politik in instrumentov;

| 23. | zavezanost ambicioznemu nadaljnjemu razvoju evropskega izobraževalnega prostora, da bi Evropa postala vodilna učna družba na svetu, ki bo prispevala h kulturi, ki spodbuja, opolnomoča in motivira ljudi in družbe, da se stalno učijo in uvajajo inovacije, tudi na vseh ravneh in v vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja ter v vseh življenjskih obdobjih; |
| --- | --- |

23.

zavezanost ambicioznemu nadaljnjemu razvoju evropskega izobraževalnega prostora, da bi Evropa postala vodilna učna družba na svetu, ki bo prispevala h kulturi, ki spodbuja, opolnomoča in motivira ljudi in družbe, da se stalno učijo in uvajajo inovacije, tudi na vseh ravneh in v vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja ter v vseh življenjskih obdobjih;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 24. | razvijejo strateške pristope za spodbujanje politik vseživljenjskega učenja in priznajo potencial vseživljenjskega učenja za podporo vključujoči in trajnostni rasti ter kot odziv na tehnološki in zeleni prehod, med drugim tako, da:






  (a) | razvijejo sisteme izobraževanja in usposabljanja na celovit način, da bi omogočili stalne in neprekinjene učne poti in prehode za posameznike, ki se učijo; |
| --- | --- | --- |

24.

razvijejo strateške pristope za spodbujanje politik vseživljenjskega učenja in priznajo potencial vseživljenjskega učenja za podporo vključujoči in trajnostni rasti ter kot odziv na tehnološki in zeleni prehod, med drugim tako, da:

(a)

razvijejo sisteme izobraževanja in usposabljanja na celovit način, da bi omogočili stalne in neprekinjene učne poti in prehode za posameznike, ki se učijo;

| (b) | okrepijo pravičnost v izobraževanju z razvojem politik, katerih cilj je omogočiti dostop do dobro uveljavljenih poti napredovanja za vse in obiti pedagoške slepe ulice v sistemih izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(b)

okrepijo pravičnost v izobraževanju z razvojem politik, katerih cilj je omogočiti dostop do dobro uveljavljenih poti napredovanja za vse in obiti pedagoške slepe ulice v sistemih izobraževanja in usposabljanja;

| (c) | izboljšajo odzivnost sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe učečih in hitre spremembe na trgu dela in v družbi s posebnim poudarkom na območjih, ki najbolj občutijo posledice tehnoloških in podnebnih sprememb, ter na nujni potrebi po izboljšanju našega ekološkega odtisa in spodbujanju izobraževanja za trajnostni razvoj kot gonilne sile za inovacije, odpornost in preobrazbene ukrepe, pri čemer upoštevajo različne in spreminjajoče se potrebe po znanju, spretnostih in kompetencah; |
| --- | --- |

(c)

izboljšajo odzivnost sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe učečih in hitre spremembe na trgu dela in v družbi s posebnim poudarkom na območjih, ki najbolj občutijo posledice tehnoloških in podnebnih sprememb, ter na nujni potrebi po izboljšanju našega ekološkega odtisa in spodbujanju izobraževanja za trajnostni razvoj kot gonilne sile za inovacije, odpornost in preobrazbene ukrepe, pri čemer upoštevajo različne in spreminjajoče se potrebe po znanju, spretnostih in kompetencah;

| (d) | podpirajo enostaven prehod med različnimi ravnmi in sektorji izobraževanja in usposabljanja z omogočanjem alternativnih učnih poti, zagotavljanjem smernic, spodbujanjem raznolike ponudbe na področju izobraževanja in prilagodljivih učnih okolij ter podpiranjem novih metod učenja in poučevanja na vseh ravneh in pri vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja, pa tudi s potrjevanjem, če je to mogoče, spretnosti in kompetenc, ne glede na to, kje in kako so pridobljene; |
| --- | --- |

(d)

podpirajo enostaven prehod med različnimi ravnmi in sektorji izobraževanja in usposabljanja z omogočanjem alternativnih učnih poti, zagotavljanjem smernic, spodbujanjem raznolike ponudbe na področju izobraževanja in prilagodljivih učnih okolij ter podpiranjem novih metod učenja in poučevanja na vseh ravneh in pri vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja, pa tudi s potrjevanjem, če je to mogoče, spretnosti in kompetenc, ne glede na to, kje in kako so pridobljene;

| (e) | raziščejo možnosti za oblikovanje prožnih, prilagojenih in v učečega usmerjenih učnih poti ter ciljnega izobraževanja za ranljive skupine, na primer na podlagi pristopov, ki spodbujajo učenje po različnih modelih in temeljijo na učnem uspehu ter omogočajo lažje prilagajanje učenja individualnim in poklicnim potrebam; |
| --- | --- |

(e)

raziščejo možnosti za oblikovanje prožnih, prilagojenih in v učečega usmerjenih učnih poti ter ciljnega izobraževanja za ranljive skupine, na primer na podlagi pristopov, ki spodbujajo učenje po različnih modelih in temeljijo na učnem uspehu ter omogočajo lažje prilagajanje učenja individualnim in poklicnim potrebam;

| (f) | poudarjajo pomen nadaljnjega razvoja kompetenc za učitelje, izobraževalce učiteljev, vodstvene delavce šol, izvajalce usposabljanja, svetovalce na področju poklicnega usmerjanja, mladinske delavce in karierne svetovalce, da bodo lahko zagotavljali vsem dostopna znanja, spretnosti in kompetence za namene nenehnega učenja; |
| --- | --- |

(f)

poudarjajo pomen nadaljnjega razvoja kompetenc za učitelje, izobraževalce učiteljev, vodstvene delavce šol, izvajalce usposabljanja, svetovalce na področju poklicnega usmerjanja, mladinske delavce in karierne svetovalce, da bodo lahko zagotavljali vsem dostopna znanja, spretnosti in kompetence za namene nenehnega učenja;

| (g) | spodbujajo izmenjavo in razpoložljivost podatkov, da bi učečim omogočili upravljanje in uporabo podatkov, povezanih z njihovim učenjem, ter sprejemanje ozaveščenih odločitev v zvezi z učenjem v vseh življenjskih obdobjih, pri čemer se dosledno upošteva Splošna uredba o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

(g)

spodbujajo izmenjavo in razpoložljivost podatkov, da bi učečim omogočili upravljanje in uporabo podatkov, povezanih z njihovim učenjem, ter sprejemanje ozaveščenih odločitev v zvezi z učenjem v vseh življenjskih obdobjih, pri čemer se dosledno upošteva Splošna uredba o varstvu podatkov;

| (h) | raziščejo potencial umetne inteligence za podporo visokokakovostnemu in posameznikom prilagojenemu izobraževanju in usposabljanju ter razvoju znanja, spretnosti in kompetenc. Pri teh prizadevanjih bi bilo treba posebno pozornost nameniti vključevanju in pravičnosti s spodbujanjem zaupanja vredne uporabe umetne inteligence v izobraževanju in usposabljanju, da bi opredelili izobraževalne izzive in spodbudili procese učenja; |
| --- | --- |

(h)

raziščejo potencial umetne inteligence za podporo visokokakovostnemu in posameznikom prilagojenemu izobraževanju in usposabljanju ter razvoju znanja, spretnosti in kompetenc. Pri teh prizadevanjih bi bilo treba posebno pozornost nameniti vključevanju in pravičnosti s spodbujanjem zaupanja vredne uporabe umetne inteligence v izobraževanju in usposabljanju, da bi opredelili izobraževalne izzive in spodbudili procese učenja;

| (i) | si še naprej prizadevajo za izvajanje priporočila Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja. |
| --- | --- |

(i)

si še naprej prizadevajo za izvajanje priporočila Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja.

POZIVA KOMISIJO, NAJ OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU SUBSIDIARNOSTI IN V TESNEM SODELOVANJU Z DRŽAVAMI ČLANICAMI:

| 25. | znatno okrepi aktivne, učinkovite in v prihodnost usmerjene strategije in politike vseživljenjskega učenja, da bi se povečala udeležba v vseživljenjskem učenju na vseh ravneh in v vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

25.

znatno okrepi aktivne, učinkovite in v prihodnost usmerjene strategije in politike vseživljenjskega učenja, da bi se povečala udeležba v vseživljenjskem učenju na vseh ravneh in v vseh oblikah izobraževanja in usposabljanja;

| 26. | izboljša učinkovitost ter prilagodi obseg in ciljne skupine sedanjih politik vseživljenjskega učenja, da bi se bolje odzvali na učne potrebe, ki izhajajo iz sprememb v družbi in svetu dela, vključno z nadaljnjim razvojem evropskega izobraževalnega prostora, z upoštevanjem vseživljenjskega učenja v prihodnjem strateškem okviru za sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter z izkoriščanjem priložnosti, ki jih ponujajo Erasmus+, Evropski socialni sklad in drugi ustrezni instrumenti Unije; |
| --- | --- |

26.

izboljša učinkovitost ter prilagodi obseg in ciljne skupine sedanjih politik vseživljenjskega učenja, da bi se bolje odzvali na učne potrebe, ki izhajajo iz sprememb v družbi in svetu dela, vključno z nadaljnjim razvojem evropskega izobraževalnega prostora, z upoštevanjem vseživljenjskega učenja v prihodnjem strateškem okviru za sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter z izkoriščanjem priložnosti, ki jih ponujajo Erasmus+, Evropski socialni sklad in drugi ustrezni instrumenti Unije;

| 27. | podpre pobude, ki spodbujajo naložbe v vseživljenjsko učenje, vključno s sodelovanjem med javnim in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

27.

podpre pobude, ki spodbujajo naložbe v vseživljenjsko učenje, vključno s sodelovanjem med javnim in zasebnim sektorjem;

| 28. | med področja za nadaljnji razvoj akcijskega načrta za digitalno izobraževanje in evropskega izobraževalnega prostora vključi učinkovito in vključujočo uporabo umetne inteligence; |
| --- | --- |

28.

med področja za nadaljnji razvoj akcijskega načrta za digitalno izobraževanje in evropskega izobraževalnega prostora vključi učinkovito in vključujočo uporabo umetne inteligence;

| 29. | okrepi usklajevanje tekočih in prihodnjih prizadevanj za izboljšanje interoperabilnosti podatkov, na primer z zagotavljanjem dostopa do osebnih podatkov o izobraževanju, izboljšanjem izmenjave podatkov o izobraževanju med učečimi, izobraževalnimi ustanovami in delodajalci, pri čemer se je treba izogibati podvajanju prizadevanj na ravni Unije, da se izkoristi potencial digitalne preobrazbe, v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

29.

okrepi usklajevanje tekočih in prihodnjih prizadevanj za izboljšanje interoperabilnosti podatkov, na primer z zagotavljanjem dostopa do osebnih podatkov o izobraževanju, izboljšanjem izmenjave podatkov o izobraževanju med učečimi, izobraževalnimi ustanovami in delodajalci, pri čemer se je treba izogibati podvajanju prizadevanj na ravni Unije, da se izkoristi potencial digitalne preobrazbe, v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov;

| 30. | podpre nacionalne politike, katerih cilj je povečati odzivnost sistemov izobraževanja in usposabljanja na hitro spreminjajoče se potrebe trga dela in družbe, tako da olajša in izboljša razširjanje in uporabo analitičnih, raziskovalnih in prognostičnih podatkov, vključno s spremljanjem diplomantov in zbiranjem podatkov o znanjih in spretnostih, kar bi imelo dolgoročen učinek na politiko; |
| --- | --- |

30.

podpre nacionalne politike, katerih cilj je povečati odzivnost sistemov izobraževanja in usposabljanja na hitro spreminjajoče se potrebe trga dela in družbe, tako da olajša in izboljša razširjanje in uporabo analitičnih, raziskovalnih in prognostičnih podatkov, vključno s spremljanjem diplomantov in zbiranjem podatkov o znanjih in spretnostih, kar bi imelo dolgoročen učinek na politiko;

| 31. | spodbuja večji napredek pri nadaljnjem razvoju vseživljenjskega učenja, tako da se raziščejo boljše možnosti za sodelovanje med ravnmi in sektorji izobraževanja in usposabljanja ter ustreznimi organi (npr. na področju sociale, zdravstva, migracij) ter spodbujajo raznolike in prožne učne možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo odraslih v sodelovanju s socialnimi partnerji, civilno družbo, javnimi zavodi za zaposlovanje in drugimi ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

31.

spodbuja večji napredek pri nadaljnjem razvoju vseživljenjskega učenja, tako da se raziščejo boljše možnosti za sodelovanje med ravnmi in sektorji izobraževanja in usposabljanja ter ustreznimi organi (npr. na področju sociale, zdravstva, migracij) ter spodbujajo raznolike in prožne učne možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo odraslih v sodelovanju s socialnimi partnerji, civilno družbo, javnimi zavodi za zaposlovanje in drugimi ustreznimi deležniki;

| 32. | spodbuja nadaljnje sinergije med izobraževanjem, usposabljanjem, raziskavami in inovacijami, kar bi pospešilo razvoj evropskega izobraževalnega prostora, zlasti prek zvez evropskih univerz, ki imajo pomembno vlogo pri spodbujanju vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

32.

spodbuja nadaljnje sinergije med izobraževanjem, usposabljanjem, raziskavami in inovacijami, kar bi pospešilo razvoj evropskega izobraževalnega prostora, zlasti prek zvez evropskih univerz, ki imajo pomembno vlogo pri spodbujanju vseživljenjskega učenja;

| 33. | pri ocenjevanju in posodabljanju evropskih politik o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja – brez poseganja v pristojnosti držav članic na tem področju – razmisli o širšem konceptu za potrjevanje znanja, spretnosti in kompetenc, da se omogoči potrjevanje spretnosti in kompetenc ne glede na to, kako ali kje so bile pridobljene, da se s tem podpre nemoten prehod in posamezne učne poti. |
| --- | --- |

33.

pri ocenjevanju in posodabljanju evropskih politik o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja – brez poseganja v pristojnosti držav članic na tem področju – razmisli o širšem konceptu za potrjevanje znanja, spretnosti in kompetenc, da se omogoči potrjevanje spretnosti in kompetenc ne glede na to, kako ali kje so bile pridobljene, da se s tem podpre nemoten prehod in posamezne učne poti.

---

(1)  Dok. 13129/17.

(2)  Dok. EUCO 9/19.

(3)  Pregled izobraževanja in usposabljanja za leto 2018.

(4)  Eurostat 2019: „Struktura in staranje prebivalstva“.

(5)  Evropska komisija 2018: Študija o ženskah v digitalni dobi.

---

PRILOGA

Politično ozadje

1.

Resolucija Sveta z dne 27. junija 2002 o vseživljenjskem učenju (1)

2.

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi politik, sistemov in praks na področju vseživljenjskega svetovanja v Evropi (2)

3.

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta – „Boljše vključevanje vseživljenjske orientacije v strategije vseživljenjskega učenja“ (3)

4.

Resolucija Sveta o prenovljenem evropskem programu za izobraževanje odraslih (4)

5.

Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (5)

6.

Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) – Nove prednostne naloge za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (6)

7.

Sporočilo Komisije – Novi program znanj in spretnosti za Evropo: Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (7)

8.

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (8)

9.

Sporočilo Komisije: Evropski okvir interoperabilnosti – strategija za izvajanje (9)

10.

Sporočilo Komisije: Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture (10)

11.

Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (11)

12.

Priporočilo Sveta z dne 20. novembra 2017 o spremljanju diplomantov (12)

13.

Razmislek Komisije o izkoriščanju globalizacije (13)

14.

Ministrska izjava s 4. ministrske konference UN/ECE o staranju: A Sustainable Society for All Ages:
  Realizing the potential of living longer (Trajnostna družba za vse starosti: uresničevanje potenciala daljšega življenja)

15.

Sporočilo Komisije – Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik (14)

16.

Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (15)

17.

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o skupnem okviru za zagotavljanje boljših storitev za znanja in spretnosti ter kvalifikacije (Europass) (16)

18.

Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (17)

19.

Priporočilo Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (18) in sklepi Sveta z dne 22. maja 2019 o izvajanju navedenega priporočila (19)

20.

Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (20)

21.

Sporočilo Komisije: Umetna inteligenca za Evropo (21)

22.

Uredba (EU) 2018/1807 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o okviru za prosti pretok neosebnih podatkov v Evropski uniji (22)

23.

Sklepi Sveta z dne 9. aprila 2019: „Za vse bolj trajnostno Evropo do leta 2030“ (23)

24.

Sklepi Sveta z dne 7. junija 2019 o prihodnosti visoko digitalizirane Evrope po letu 2020: „Krepitev digitalne in gospodarske konkurenčnosti v Uniji ter digitalna kohezija“ (24)

25.

Resolucija Sveta o strategiji EU za mlade 2019–2027 (25)

26.

Sklepi Sveta o ekonomiji blaginje (26)

---

(1)  UL C 163, 9.7.2002, str. 1.

1

(2)  Dok. 9286/04.

2

(3)  UL C 319, 13.12.2008, str. 4.

3

(4)  UL C 372, 20.12.2011, str. 1.

4

(5)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

5

(6)  UL C 417, 15.12.2015, str. 25.

6

(7)  COM(2016) 381.

7

(8)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

8

(9)  Dok. COM(2017) 134.

9

(10)  COM(2017) 673.

10

(11)  UL C 189, 15.6.2017, str. 15.

11

(12)  UL C 423, 9.12.2017, str. 1.

12

(13)  Dok. COM(2017) 240.

13

(14)  COM(2018) 268.

14

(15)  COM(2018) 22.

15

(16)  UL L 112, 2.5.2018, str. 42.

16

(17)  UL C 189, 4.6.2018, str. 1.

17

(18)  UL C 484, 24.12.2016, str. 1.

18

(19)  UL C 189, 5.6.2019, str. 23.

19

(20)  UL C 195, 7.6.2018, str. 7.

20

(21)  COM(2018) 237.

21

(22)  UL L 303, 28.11.2018, str. 59.

22

(23)  8286/19.

23

(24)  8807/19.

24

(25)  UL C 189, 5.6.2019, str. 1.

25

(26)  13432/19.

26

---

Evropska komisija

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

15. november 2019

(2019/C 389/08)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1034 |
| JPY | japonski jen | 119,95 |
| DKK | danska krona | 7,4723 |
| GBP | funt šterling | 0,85660 |
| SEK | švedska krona | 10,6518 |
| CHF | švicarski frank | 1,0924 |
| ISK | islandska krona | 135,90 |
| NOK | norveška krona | 10,0345 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,583 |
| HUF | madžarski forint | 334,80 |
| PLN | poljski zlot | 4,2785 |
| RON | romunski leu | 4,7686 |
| TRY | turška lira | 6,3433 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6221 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4608 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6361 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7255 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5021 |
| KRW | južnokorejski won | 1 285,34 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,2494 |
| CNY | kitajski juan | 7,7343 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4380 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 528,15 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5817 |
| PHP | filipinski peso | 55,849 |
| RUB | ruski rubelj | 70,3938 |
| THB | tajski bat | 33,350 |
| BRL | brazilski real | 4,6296 |
| MXN | mehiški peso | 21,2194 |
| INR | indijska rupija | 79,1630 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1034

JPY

japonski jen

119,95

DKK

danska krona

7,4723

GBP

funt šterling

0,85660

SEK

švedska krona

10,6518

CHF

švicarski frank

1,0924

ISK

islandska krona

135,90

NOK

norveška krona

10,0345

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,583

HUF

madžarski forint

334,80

PLN

poljski zlot

4,2785

RON

romunski leu

4,7686

TRY

turška lira

6,3433

AUD

avstralski dolar

1,6221

CAD

kanadski dolar

1,4608

HKD

hongkonški dolar

8,6361

NZD

novozelandski dolar

1,7255

SGD

singapurski dolar

1,5021

KRW

južnokorejski won

1 285,34

ZAR

južnoafriški rand

16,2494

CNY

kitajski juan

7,7343

HRK

hrvaška kuna

7,4380

IDR

indonezijska rupija

15 528,15

MYR

malezijski ringit

4,5817

PHP

filipinski peso

55,849

RUB

ruski rubelj

70,3938

THB

tajski bat

33,350

BRL

brazilski real

4,6296

MXN

mehiški peso

21,2194

INR

indijska rupija

79,1630

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 389/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 389/20

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9445 – Natura Cosmeticos/Avon Products)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 389/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Natura Cosméticos S.A. („Natura“, Brazilija), |
| --- | --- |

—

Natura Cosméticos S.A. („Natura“, Brazilija),

| — | Avon Products, Inc. („Avon“, Združene države). |
| --- | --- |

—

Avon Products, Inc. („Avon“, Združene države).

Podjetje Natura pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Avon. Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje Natura: proizvodnja in dobava kozmetičnih izdelkov in izdelkov za osebno nego na svetovni ravni, v EGP predvsem pod blagovnima znamkama The Body Shop in Aesop, |
| --- | --- |

—

za podjetje Natura: proizvodnja in dobava kozmetičnih izdelkov in izdelkov za osebno nego na svetovni ravni, v EGP predvsem pod blagovnima znamkama The Body Shop in Aesop,

| — | za podjetje Avon: proizvodnja in dobava kozmetičnih izdelkov in izdelkov za osebno nego na svetovni ravni, pretežno prek neposredne prodaje. |
| --- | --- |

—

za podjetje Avon: proizvodnja in dobava kozmetičnih izdelkov in izdelkov za osebno nego na svetovni ravni, pretežno prek neposredne prodaje.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9445 – Natura Cosmeticos/Avon Products

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---