# Официален вестник C 340/2019

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 340 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 628 октомври 2019 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 340

Издание на български език

Информация и известия

Година 628 октомври 2019 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | ECA |
| 2019/C 340/01 | Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2018 година, придружен от отговорите на институциите | 1 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| 2019/C 340/02 | Годишен доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия eвропейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2018 година, придружен от отговорите на Комисията | 269 |

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

ECA

2019/C 340/01

Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2018 година, придружен от отговорите на институциите

1

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

2019/C 340/02

Годишен доклад на Сметната палата относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия eвропейски фонд за развитие (ЕФР) за финансовата 2018 година, придружен от отговорите на Комисията

269

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

ECA

| 8.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 340/1

---

Image 1

В съответствие с разпоредбите на член 287, параграфи 1 и 4 от ДФЕС и член 258 от Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юли 2018 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, за изменение на регламенти (ЕС) No 1296/2013, (ЕС) No 1301/2013, (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) No 1304/2013, (ЕС) No 1309/2013, (ЕС) No 1316/2013, (ЕС) No 223/2014 и (ЕС) No 283/2014 и на Решение No 541/2014/ЕС и за отмяна на Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 и член 43 от Регламент (ЕС) 2018/1877 на Съвета от 26 ноември 2018 г. относно финансовия регламент, приложим за Единадесетия европейски фонд за развитие и за отмяна на Регламент (ЕС) 2015/323

Сметната палата на Европейския съюз, на заседанието си от 18 юли 2019 г., прие своите

ГОДИШНИ ДОКЛАДИ

за финансовата 2018 година

Докладите, придружени от отговорите на институциите във връзка с констатациите и оценките на Сметната палата, бяха представени на органите по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета и на другите институции.

Членовете на Сметната палата са:

Klaus-Heiner LEHNE (председател), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Pietro RUSSO, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Илиана ИВАНОВА, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM, Viorel ȘTEFAN, Ivana MALETIĆ.

ГОДИШЕН ДОКЛАД ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА

(2019/C 340/01)

СЪДЪРЖАНИE

| Общо въведение | 7 |
| --- | --- |

| Глава 1 | — Декларация за достоверност и съпътстваща информация | 9 |
| --- | --- | --- |

Глава 1

| Глава 2 | — Бюджетно и финансово управление | 35 |
| --- | --- | --- |

Глава 2

| Глава 3 | — Постигане на резултати със средствата от бюджета на ЕС | 55 |
| --- | --- | --- |

Глава 3

| Глава 4 | — Приходи | 111 |
| --- | --- | --- |

Глава 4

| Глава 5 | — Конкурентоспособност за растеж и работни места | 121 |
| --- | --- | --- |

Глава 5

| Глава 6 | — Икономическо, социално и териториално сближаване | 135 |
| --- | --- | --- |

Глава 6

| Глава 7 | — Природни ресурси | 159 |
| --- | --- | --- |

Глава 7

| Глава 8 | — Сигурност и гражданство | 179 |
| --- | --- | --- |

Глава 8

| Глава 9 | — Глобална Европа | 187 |
| --- | --- | --- |

Глава 9

| Глава 10 | — Администрация | 197 |
| --- | --- | --- |

Глава 10

| Отговори на институциите | 205 |
| --- | --- |

---

Общо въведение

| 0.1. | Европейската сметна палата (ЕСП) е институция (1) на Европейския съюз (ЕС) и изпълнява функцията на външен одитор на финансите на ЕС (2). В това си качество ЕСП действа като независим пазител на финансовите интереси на всички граждани на ЕС, главно като допринася за подобряването на управлението на финансите на ЕС. Повече информация относно работата на ЕСП може да се намери в нейните годишни отчети за дейността, специални доклади, обзорни доклади и становища относно новоприети или изменени законодателни актове на ЕС или други решения с отражение върху финансовото управление (3). |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Настоящият доклад е 42-ият пореден Годишен доклад за изпълнението на бюджета на ЕС и обхваща финансовата 2018 година. Отделен годишен доклад е изготвен относно Европейските фондове за развитие. |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Общият бюджет на ЕС се приема ежегодно от Съвета и от Европейския парламент. Изготвеният от ЕСП годишен доклад, наред с публикуваните специални доклади, представлява основата за провеждане на процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, при която Парламентът, съгласно препоръката на Съвета, решава дали Европейската комисия е изпълнила по задоволителен начин своите бюджетни задължения. Веднага след публикуването му Сметната палата изпраща годишния доклад до националните парламенти, Европейския парламент и Съвета. |
| --- | --- |

0.3.

| 0.4. | Най-важната част от годишния доклад е декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността на консолидираните отчети на ЕС и законосъобразността и редовността на операциите. Тази декларация се допълва със специфични оценки за всяка основна сфера на действие на ЕС. |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Както и преди, годишният доклад тази година е структуриран по следния начин:






  — | в глава 1 е представена декларация за достоверност и обобщение на резултатите от одита на Сметната палата относно надеждността на отчетите и редовността на операциите, |
| --- | --- | --- |

0.5.

—

в глава 1 е представена декларация за достоверност и обобщение на резултатите от одита на Сметната палата относно надеждността на отчетите и редовността на операциите,

| — | в глава 2 е представен анализ на бюджетното и финансовото управление, извършен от ЕСП, |
| --- | --- |

—

в глава 2 е представен анализ на бюджетното и финансовото управление, извършен от ЕСП,

| — | глава 3 се фокусира върху данните, свързани с показателите за изпълнение на бюджета на ЕС, в нея са представени значимите резултати от специалните доклади на Сметната палата от 2018 г. относно изпълнението, както и анализ на изпълнението от страна на Комисията на препоръките, отправени от ЕСП в специалните доклади от 2015 г., |
| --- | --- |

—

глава 3 се фокусира върху данните, свързани с показателите за изпълнение на бюджета на ЕС, в нея са представени значимите резултати от специалните доклади на Сметната палата от 2018 г. относно изпълнението, както и анализ на изпълнението от страна на Комисията на препоръките, отправени от ЕСП в специалните доклади от 2015 г.,

| — | в глава 4 са представени констатациите на Сметната палата относно приходите на ЕС, |
| --- | --- |

—

в глава 4 са представени констатациите на Сметната палата относно приходите на ЕС,

| — | в глави 5—10 са представени (за основните функции от настоящата многогодишна финансова рамка (МФР (4)) резултатите от тестовете на ЕСП относно редовността на операциите и проверката на годишните отчети за дейността на Комисията, други елементи от нейните системи за вътрешен контрол, както и други механизми за управление. |
| --- | --- |

—

в глави 5—10 са представени (за основните функции от настоящата многогодишна финансова рамка (МФР (4)) резултатите от тестовете на ЕСП относно редовността на операциите и проверката на годишните отчети за дейността на Комисията, други елементи от нейните системи за вътрешен контрол, както и други механизми за управление.

| 0.6. | Тъй като за различните функции от МФР не се изготвят отделни финансови отчети, заключенията за всяка глава не представляват одитни становища. Вместо това в главите на годишния доклад са представени значими въпроси, които са специфични за всяка отделна функция на МФР. |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Сметната палата се стреми да представя своите констатации и оценки точно и ясно. Невинаги е възможно да се избегне употребата на терминология, специфична за ЕС и неговите политики и бюджет, или за областите на счетоводството и одита. На уебсайта на ЕСП е публикуван речник на термините с определения и пояснения на най-често срещаната специализирана терминология (5). Термините от този списък са посочени в курсив при първоначалната им употреба във всяка глава. |
| --- | --- |

0.7.

| 0.8. | Отговорите на Комисията във връзка с констатациите и оценките на ЕСП (или на други институции и органи на ЕС, ако е приложимо) са представени в настоящия доклад. Като външен одитор Сметната палата има задължението да докладва своите одитни констатации и да направи съответните заключения, за да предостави независима и безпристрастна оценка относно надеждността на отчетите и редовността на операциите. |
| --- | --- |

0.8.

---

(1)  ЕСП е създадена като институция по силата на чл. 13 от Договора за Европейския съюз, известен също и като Договора от Маастрихт (ОВ C 191, 29.7.1992 г., стр. 1). Тя обаче първоначално е създадена с Договора от Брюксел от 1977 г. като нов орган на Общността, който да поеме функцията външен одит (ОВ L 359, 31.12.1977 г., стр. 1).

(2)  Вж. членове 285 до 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (ОВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 47).

(3)  Публикувани на уебсайта на Сметната палата: www.eca.europa.eu

(4)  Сметната палата не извършва специфична оценка на разходите по функция 6 („Компенсации“) и на разходите извън МФР. Изготвеният от нея анализ на функция 3 („Сигурност и гражданство“) и функция 4 („Глобална Европа“), представен съответно в глави 8 и 9, не включва изчислен процент грешки.

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2018/GLOSSARY_AR_2018_BG.pdf

---

ГЛАВА 1

Декларация за достоверност и съпътстваща информация

СЪДЪРЖАНИЕ

| Декларация за достоверност, предоставена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — Доклад на независимия одитор | I—XXX |
| --- | --- |

| Въведение | 1.1—1.5 |
| --- | --- |

| Роля на Европейската сметна палата | 1.1—1.3 |
| --- | --- |

| Извършваните от ЕС разходи са важен инструмент за постигане на целите на политиките | 1.4—1.5 |
| --- | --- |

| Одитни констатации за финансовата 2018 година | 1.6—1.41 |
| --- | --- |

| Надеждност на отчетите | 1.6—1.9 |
| --- | --- |

| Отчетите не са засегнати от съществени неточности | 1.6—1.8 |
| --- | --- |

| Основни одитни въпроси, свързани с финансовите отчети за 2018 г. | 1.9 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 1.10—1.32 |
| --- | --- |

| Одитът на Сметната палата обхвана разходите, приети от Комисията през 2018 г. | 1.11—1.14 |
| --- | --- |

| Резултатите от одита на Сметната палата за 2018 г. показват, че грешките са съсредоточени в конкретни видове разходи | 1.15 |
| --- | --- |

| Сложността на правилата и начинът на отпускане на средствата от ЕС имат отражение върху риска от грешки | 1.16—1.32 |
| --- | --- |

| Информацията на Комисията относно редовността | 1.33—1.41 |
| --- | --- |

| Изчисленият от Комисията процент грешки е малко по-нисък от изчисления от Сметната палата диапазон | 1.35—1.36 |
| --- | --- |

| Отделните компоненти на изчисленията на Комисията невинаги съответстват на констатациите на Сметната палата | 1.37—1.39 |
| --- | --- |

| Рискът при приключване зависи от изчислените бъдещи корекции и събирането на вземания | 1.40—1.41 |
| --- | --- |

| Сметната палата докладва на ОЛАФ случаите на предполагаема измама | 1.42—1.46 |
| --- | --- |

| Заключения | 1.47—1.49 |
| --- | --- |

| Резултати от одита | 1.48—1.49 |
| --- | --- |

| Приложение 1.1 — Подход и методология на одита | |
| --- | --- |

Приложение 1.1 — Подход и методология на одита

Декларация за достоверност, предоставена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — Доклад на независимия одитор

Становище

| I. | Европейската сметна палата (наричана по-нататък Сметната палата или ЕСП) извърши одит на:






  а) | консолидираните отчети на Европейския съюз, които се състоят от консолидирани финансови отчети (1) и отчети за изпълнението на бюджета (2) за финансовата година, приключила на 31 декември 2018 г., одобрени от Комисията на 26 юни 2019 г., и |
| --- | --- | --- |

I.

а)

консолидираните отчети на Европейския съюз, които се състоят от консолидирани финансови отчети (1) и отчети за изпълнението на бюджета (2) за финансовата година, приключила на 31 декември 2018 г., одобрени от Комисията на 26 юни 2019 г., и

| б) | законосъобразността и редовността на операциите, свързани с тези отчети, съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). |
| --- | --- |

б)

законосъобразността и редовността на операциите, свързани с тези отчети, съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

Надеждност на отчетите

| Становище относно надеждността на отчетите









  II. | Сметната палата счита, че консолидираните отчети на Европейския съюз (ЕС) за годината, приключила на 31 декември 2018 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за финансовото състояние на Европейския съюз към 31 декември 2018 г., както и за резултатите от неговите операции, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с Финансовия регламент и счетоводните правила, основаващи се на международно признати счетоводни стандарти за публичния сектор. |
| --- | --- |

Становище относно надеждността на отчетите

II.

Законосъобразност и редовност на операциите, свързани с отчетите

Приходи

| Становище относно законосъобразността и редовността на приходите









  III. | Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2018 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти. |
| --- | --- |

Становище относно законосъобразността и редовността на приходите

III.

Разходи

| Становище с резерви относно законосъобразността и редовността на разходите









  IV. | С изключение на последиците от въпросите, описани в основанието за изразяване на становище с резерви относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите разходи, Сметната палата счита, че разходите, приети в отчетите за годината, приключила на 31 декември 2018 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти. |
| --- | --- |

Становище с резерви относно законосъобразността и редовността на разходите

IV.

Основание за изразяване на становище

| V. | Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Отговорностите на Сметната палата съгласно тези стандарти са описани по-подробно в раздела „Отговорност на одитора за извършване на одит на консолидираните отчети и на операциите, свързани с тях“. Сметната палата също така отговаря на условията за независимост и изпълнява етичните си задължения в съответствие с Етичния кодекс на професионалните счетоводители, публикуван от Съвета за международни етични стандарти на счетоводителите (СМЕСС). Считаме, че събраните от нас одитни данни са достатъчни и подходящи за обосноваване на нашето становище. |
| --- | --- |

V.

Основание за изразяване на становище с резерви относно законосъобразността и редовността на разходите

| VI. | През 2018 г. Сметната палата установи, че високорисковите разходи (предимно разходи на базата на възстановяване на средства, които се извършват съгласно сложни правила) (3), са засегнати от съществено ниво на грешки. Изчисленият от нас процент грешки при високорисковите разходи е 4,5 %. Изчисленият общ процент грешки (2,6 %) продължава да надхвърля установения от нас праг на същественост, но не е широко разпространен. Нискорисковите разходи, които се извършват главно въз основа на права за получаване на плащане и се подчиняват на опростени/по-малко сложни правила, не са засегнати от съществено ниво на грешки (4). |
| --- | --- |

VI.

Основни одитни въпроси

| Сметната палата оцени потенциалното отражение на оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз върху отчетите за 2018 г.









  VII. | На 29 март 2017 г. Обединеното кралство официално уведоми Европейския съвет за решението си да напусне ЕС. На 10 април 2019 г. Европейският съвет одобри удължаването на срока за оттегляне на Обединеното кралство (5) с колкото е необходимо, но не по-късно от 31 октомври 2019 г. Съгласно решението на Съвета Обединеното кралство следва да напусне Европейския съюз на първия ден от месеца след завършването на процедурите за ратифициране или на 1 ноември 2019 г., ако тази дата настъпи по-рано. Обединеното кралство ще продължи да има статут на държава членка до новата дата за оттегляне от ЕС, с пълни права и задължения съгласно чл. 50 от Договора за ЕС, като има правото да оттегли нотификацията си по всяко време. |
| --- | --- |

Сметната палата оцени потенциалното отражение на оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз върху отчетите за 2018 г.

VII.

| VIII. | Както е посочено в точка II, консолидираните отчети на ЕС за 2018 г. са изготвени така, че да отразят финансовото състояние на ЕС към 31 декември 2018 г. и резултатите от дейността, паричните потоци и промените в нетните активи през 2018 г. Консолидираните отчети на ЕС за 2018 г. дават представа за хода на преговорите към 31 декември 2018 г. На тази дата и до момента на приключване на одитната дейност на Сметната палата Обединеното кралство все още е държава членка на ЕС. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Сметната палата не установи събития, свързани с процеса на оттегляне от ЕС, които да налагат извършването на корекции в съответствие с международния счетоводен стандарт за събития след датата на отчитане (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Сметната палата ще продължи да оценява потенциалното отражение на оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз върху консолидираните отчети на ЕС. Бъдещите консолидирани отчети на ЕС ще трябва да отразяват хода или резултатите от процеса на оттегляне. Към датата на приключване на одита на отчетите за 2018 г. все още не беше известно дали Обединеното кралство действително ще напусне ЕС и, ако е така, на коя ката и при какви условия. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Като се има предвид ситуацията в настоящия момент, не е налице финансово отражение, което да бъде докладвано в консолидираните годишни отчети за 2018 г. и Сметната палата заключи, че отчетите за периода до 31 декември 2018 г. отразяват вярно процеса на оттегляне до тази дата. |
| --- | --- |

XI.

Сметната палата извърши оценка на задължението за пенсионни плащания и други надбавки за служителите

| XII. | В края на 2018 г. счетоводният баланс на ЕС включва задължение за пенсионни плащания и други надбавки за служителите в размер на 80,5 млрд. евро. Това е едно от най-големите задължения в счетоводния баланс, представляващо повече от една трета от общия размер на пасивите за 2018 г. (235,9 млрд. евро). |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | По-голямата част от задължението за пенсионни плащания и други надбавки за служители (70,0 млрд. евро) е свързана с пенсионноосигурителната схема за длъжностните лица и другите служители на Европейския съюз. Пасивите, вписани в отчетите, представляват сумата, която би била включена в пенсионен фонд, ако такъв беше създаден за изплащане на средствата, свързани със задълженията по настоящите пенсии за осигурителен стаж (7). Освен пенсиите за осигурителен стаж, те включват и пенсиите за инвалидност и наследствените пенсии за преживелия съпруг(а) и/или сираците на служители на ЕС. Надбавките от пенсионноосигурителната схема се изплащат от бюджета на ЕС. Държавите членки съвместно гарантират изплащането им, а длъжностните лица участват във финансирането на една трета от пенсионноосигурителната схема. Евростат изчислява тези пасиви от името на отговорния счетоводител на Комисията, като използва параметри, оценени от актюерските съветници на Комисията. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Втората по големина част от пасивите за пенсионни плащания и други надбавки за служители (8,7 млрд. евро) представлява изчислените задължения на ЕС за плащания по общата здравноосигурителна схема. Тези пасиви са свързани с разходите за здравеопазване на служителите на ЕС, които следва да се изплащат в периода след приключване на трудовата дейност (след приспадане на техните вноски). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | По отношение на пенсионните задължения, в хода на извършения одит Сметната палата провери актюерските допускания и свързаната с тях оценка на стойността. Тази проверка се базира на резултатите от работата, извършена от външни експерт-актюери при провеждането на проучване относно пасивите за пенсионни плащания и за плащания по общата здравноосигурителна схема. Сметната палата провери цифровите данни, актюерските параметри и изчисляването на пасива, както и представянето в консолидирания счетоводен баланс и бележките към консолидираните финансови отчети. Както е посочено в бележка 2.9 от консолидираните финансови отчети, Комисията е продължила да полага усилия за подобряване на своите процедури за изчисляване на задълженията, свързани със социалните придобивки на служителите. Сметната палата ще продължи да проследява тези процеси. |
| --- | --- |

XV.

Сметната палата извърши оценка на значимите крайногодишни разчети, представени в отчетите

| XVI. | В края на 2018 г. изчислената стойност на допустимите разходи, извършени от бенефициентите, но все още неотчетени, е в размер на 99,8 млрд. евро (в края на 2017 г. — 100,9 млрд. евро). Тези суми са отразени като начислени разходи (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | В края на 2018 г. размерът на средствата, които са включени в отчетите на ЕС и не са използвани от финансовите инструменти при споделено управление и от схемите за подпомагане, се изчислява на 6,5 млрд. евро (в края на 2017 г. — 4,7 млрд. евро). Тези средства са отразени в счетоводния баланс в раздела относно другите авансови плащания към държавите членки. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | За да оцени тези крайногодишни разчети, Сметната палата провери системата, използвана от Комисията за изчисления в края на финансовите периоди, и разгледа нейната точност и изчерпателност в генералните дирекции, които извършват по-голямата част от плащанията. При одитната проверка на извадка от фактури и авансови плащания бяха разгледани съответните изчисления в края на финансовия период, за да се вземе предвид рискът от неточности при начислените разходи. Бяха поискани допълнителни пояснения от счетоводните служби на Комисията във връзка с приложената обща методология за извършване на тези разчети. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Сметната палата заключи, че изчисленият общ размер на начислените разходи и другите авансови плащания към държавите членки, посочени в консолидирания счетоводен баланс, е представен вярно. |
| --- | --- |

XIX.

Други въпроси

| XX. | Ръководството носи отговорност по отношение на информацията, изложена в рубриката „Друга информация“. Тя включва документа „Обсъждане и анализ на финансовите отчети“, но не и консолидираните отчети, нито одитния доклад на Сметната палата по отношение на отчетите. Становището на Сметната палата относно консолидираните отчети не обхваща тази друга информация и поради това не формулираме заключение за достоверност във връзка с нея. В контекста на извършения одит на консолидираните отчети отговорността на Сметната палата е да проучи тази информация и да прецени дали тя не показва съществено несъответствие с консолидираните отчети или с данните, получени по време на одита, или дали не съдържа съществени неточности в друго отношение. Ако Сметната палата установи, че при данните в рубрика „Друга информация“ са налице съществени неточности, тя е длъжна да оповести този факт. Считаме, че не са налице съществени неточности в това отношение. |
| --- | --- |

XX.

Отговорност на ръководството

| XXI. | В съответствие с членове 310—325 от ДФЕС и Финансовия регламент ръководството отговаря за изготвянето и представянето на консолидираните отчети на ЕС въз основа на международно признатите счетоводни стандарти за публичния сектор, както и за законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Тази отговорност включва разработване, въвеждане и поддържане на система за вътрешен контрол, необходима за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами или от грешки. Ръководството също така отговаря за осигуряване на съответствие на дейностите, финансовите операции и отразената във финансовите отчети информация с приложимата нормативна уредба. Комисията носи крайната отговорност по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на ЕС (член 317 от ДФЕС). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | При изготвянето на консолидираните отчети ръководството следва да извърши оценка на способността на ЕС да продължи да работи като действащо предприятие, да оповестява всяка актуална информация и да използва счетоводна отчетност на база принципа на действащо предприятие, освен ако ръководството не възнамерява да ликвидира предприятието или да прекрати неговата дейност, или когато на практика няма друга алтернатива, освен да постъпи по този начин. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Комисията отговаря за контрола върху процедурата за финансово отчитане на ЕС. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Съгласно Финансовия регламент (дял XIII) отговорният счетоводител на Комисията следва да представи за целите на одита консолидираните отчети на ЕС — предварителните отчети до 31 март на следващата година, а окончателните отчети до 31 юли. Още в предварителните отчети следва да се съдържа точно и вярно описание на финансовото състояние на ЕС. Ето защо е изключително важно всички позиции от предварителните отчети да бъдат представени като окончателни изчисления, за да може Сметната палата да изпълни задълженията си съгласно дял XIV на Финансовия регламент и в рамките на определените срокове. Промените между предварителните и окончателните отчети принципно следва да са в резултат единствено на констатациите на Сметната палата. |
| --- | --- |

XXIV.

Отговорност на одитора за извършване на одит на консолидираните отчети и на операциите, свързани с тях

| XXV. | Целта на Сметната палата е да получи достатъчна увереност, че консолидираните отчети на ЕС не са засегнати от съществени неточности и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни. Въз основа на извършения одит Сметната палата също така следва да представи на Европейския парламент и на Съвета Декларация за достоверност относно надеждността на отчетите, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. „Достатъчна увереност“ означава високо ниво на увереност, но тя не представлява гаранция, че при одита са разкрити всички евентуални съществени неточности или несъответствия с приложимата нормативна уредба, които могат да се дължат на измами или на грешки. Тези неточности или несъответствия се считат за съществени, ако може разумно да се очаква, че, взети поотделно или заедно, те могат да повлияят на евентуалните икономически решения, които ще бъдат приети въз основа на тези консолидирани отчети. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | В областта на приходите проверката на Сметната палата на собствените ресурси от ДДС и БНД приема за своя отправна точка съответните макроикономически агрегати, въз основа на които са направени изчисленията, и прави оценка на системите на Комисията за обработка на данните до етапа на получаването на вноските от държавите членки и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява отчетите на митническите органи и анализира потоците от мита до етапа, в който съответните суми се получат от Комисията и се впишат в сметките. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | В областта на разходите Сметната палата проверява операциите по извършване на плащания след като разходите са били извършени, вписани и приети. Тази проверка включва всички категории плащания, които са различни от авансовите плащания, към момента на тяхното извършване. Проверката на авансовите плащания се извършва след като получателят на тези средства представи доказателства за използването им по предназначение, а съответната институция или орган приеме тези доказателства, като уравни авансовото плащане, което може да се случи през следващата година. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | В съответствие с МОС и МСВОИ Сметната палата упражнява професионална преценка и поддържа отношение на професионален скептицизъм в хода на цялата си одитна дейност. Сметната палата също така:






  а) | установява и прави оценка на риска от съществени неточности в консолидираните отчети или съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на Европейския съюз, независимо дали това се дължи на измами или на грешки. Сметната палата разработва и изпълнява одитни процедури в отговор на тези рискове и получава одитни доказателства, които са достатъчни и подходящи като база за предоставяното от нея становище. Случаите на съществени неточности или несъответствия, произтичащи от измами, са по-трудни за разкриване от случаите, произтичащи от грешки, тъй като измамата може да включва тайно споразумение, фалшификация, преднамерен пропуск, неточно представяне на информация или пренебрегване на вътрешния контрол. Поради това рискът подобни случаи да не бъдат разкрити е по-голям. |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

а)

установява и прави оценка на риска от съществени неточности в консолидираните отчети или съществено несъответствие на операциите с изискванията на правната рамка на Европейския съюз, независимо дали това се дължи на измами или на грешки. Сметната палата разработва и изпълнява одитни процедури в отговор на тези рискове и получава одитни доказателства, които са достатъчни и подходящи като база за предоставяното от нея становище. Случаите на съществени неточности или несъответствия, произтичащи от измами, са по-трудни за разкриване от случаите, произтичащи от грешки, тъй като измамата може да включва тайно споразумение, фалшификация, преднамерен пропуск, неточно представяне на информация или пренебрегване на вътрешния контрол. Поради това рискът подобни случаи да не бъдат разкрити е по-голям.

| б) | се запознава с вътрешния контрол, свързан с конкретния одит, с оглед разработване на подходящи одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол. |
| --- | --- |

б)

се запознава с вътрешния контрол, свързан с конкретния одит, с оглед разработване на подходящи одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол.

| в) | прави оценка на уместността на използваните от ръководството счетоводни политики и на основателността на счетоводните разчети и свързаните с тях оповестявания, направени от ръководството. |
| --- | --- |

в)

прави оценка на уместността на използваните от ръководството счетоводни политики и на основателността на счетоводните разчети и свързаните с тях оповестявания, направени от ръководството.

| г) | формулира заключение относно уместността на използването от ръководството на счетоводно отчитане на база действащо предприятие и, въз основа на получените одитни доказателства, заключава дали е налице съществена несигурност, свързана със събития или условия, които могат да породят значими съмнения относно способността на организацията да продължи да функционира като действащо предприятие. Ако Сметната палата заключи, че е налице такава съществена несигурност, тя трябва да обърне внимание в своя одитен доклад на свързаните с това оповестявания в консолидираните отчети или, в случай че тези оповестявания са недостатъчни, да измени своето становище. Заключенията на Сметната палата се основават на одитни доказателства, получени до датата на изготвяне на доклада. Бъдещи събития или условия обаче могат да принудят предприятието да преустанови съществуването си като действащо предприятие. |
| --- | --- |

г)

формулира заключение относно уместността на използването от ръководството на счетоводно отчитане на база действащо предприятие и, въз основа на получените одитни доказателства, заключава дали е налице съществена несигурност, свързана със събития или условия, които могат да породят значими съмнения относно способността на организацията да продължи да функционира като действащо предприятие. Ако Сметната палата заключи, че е налице такава съществена несигурност, тя трябва да обърне внимание в своя одитен доклад на свързаните с това оповестявания в консолидираните отчети или, в случай че тези оповестявания са недостатъчни, да измени своето становище. Заключенията на Сметната палата се основават на одитни доказателства, получени до датата на изготвяне на доклада. Бъдещи събития или условия обаче могат да принудят предприятието да преустанови съществуването си като действащо предприятие.

| д) | оценява цялостното представяне, структурата и съдържанието на годишните отчети, в т.ч. всички оповестявания, както и дали годишните отчети представят достоверно съответните операции и събития. |
| --- | --- |

д)

оценява цялостното представяне, структурата и съдържанието на годишните отчети, в т.ч. всички оповестявания, както и дали годишните отчети представят достоверно съответните операции и събития.

| е) | получава достатъчни и уместни одитни доказателства във връзка с финансовата информация относно организациите в рамките на консолидирания обхват на Европейския съюз, за да изрази становище относно консолидираните отчети и свързаните с тях операции. Сметната палата отговаря за насочването, надзора и извършването на одита и тя единствена носи отговорност за своето одитно становище. |
| --- | --- |

е)

получава достатъчни и уместни одитни доказателства във връзка с финансовата информация относно организациите в рамките на консолидирания обхват на Европейския съюз, за да изрази становище относно консолидираните отчети и свързаните с тях операции. Сметната палата отговаря за насочването, надзора и извършването на одита и тя единствена носи отговорност за своето одитно становище.

| XXIX. | Наред с други въпроси, Сметната палата информира ръководството относно планирания обхват и график на одита и значимите одитни констатации, включително относно евентуални значими недостатъци на вътрешния контрол. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | По отношение на въпросите, разисквани с Комисията и други одитирани организации, Сметната палата определя кои от тях са от най-голямо значение при одита на консолидираните отчети и следователно представляват основни одитни въпроси за текущия период. Сметната палата описва тези въпроси в своя доклад, освен ако по силата на действащ закон или регламент се забранява публично оповестяване на въпроса, или когато в изключително редки случаи бъде взето решение, че даден въпрос не трябва да бъде упоменат в доклада на ЕСП, тъй като основателно може да се очаква неблагоприятните последствия от оповестяването на тази информация да бъдат повече от ползите за обществения интерес. |
| --- | --- |

XXX.

18 юли 2019 г.

Klaus-Heiner LEHNE

Председател

Европейска сметна палата

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, ЛЮКСЕМБУРГ

Въведение

Роля на Европейската сметна палата

| 1.1. | Сметната палата е независимият одитор на Европейския съюз. В съответствие с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) Сметната палата:






  а) | предоставя становище относно отчетите на ЕС; |
| --- | --- | --- |

1.1.

а)

предоставя становище относно отчетите на ЕС;

| б) | извършва проверки, за да установи дали бюджетът на ЕС се използва в съответствие с приложимите закони и други нормативни актове; |
| --- | --- |

б)

извършва проверки, за да установи дали бюджетът на ЕС се използва в съответствие с приложимите закони и други нормативни актове;

| в) | докладва дали разходите на ЕС се извършват икономично, ефективно и ефикасно (9); и |
| --- | --- |

в)

докладва дали разходите на ЕС се извършват икономично, ефективно и ефикасно (9); и

| г) | предоставя становища относно законодателни проекти, които имат финансово отражение. |
| --- | --- |

г)

предоставя становища относно законодателни проекти, които имат финансово отражение.

| 1.2. | Извършената одитна дейност на Сметната палата за целите на Декларацията за достоверност (описана в
  приложение 1.1
  ) изпълнява първата и втората от тези цели. В повечето разходни области на ЕС (10) нашата дейност във връзка с Годишния доклад разглежда също икономичността, ефикасността и ефективността на разходите. Сметната палата докладва относно различни аспекти на системите на Комисията, въведени с цел да гарантират, че средствата на ЕС се разходват целесъобразно (11). Като цяло, извършената одитна дейност допринася в значителна степен и за формулирането на становища на Сметната палата относно законодателни проекти. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Настоящата глава от Годишния доклад:






  а) | представя контекста на Декларацията за достоверност и прави преглед на констатациите и заключенията на Сметната палата относно надеждността на отчетите и редовността на операциите; |
| --- | --- | --- |

1.3.

а)

представя контекста на Декларацията за достоверност и прави преглед на констатациите и заключенията на Сметната палата относно надеждността на отчетите и редовността на операциите;

| б) | включва информация за случаи на предполагаема измама, изпратени до ОЛАФ; |
| --- | --- |

б)

включва информация за случаи на предполагаема измама, изпратени до ОЛАФ;

| в) | представя в обобщен вид одитния подход на Сметната палата (вж.
  приложение 1.1
  ). |
| --- | --- |

в)

представя в обобщен вид одитния подход на Сметната палата (вж.
  приложение 1.1
  ).

Извършваните от ЕС разходи са важен инструмент за постигане на целите на политиките

| 1.4. | Извършваните от ЕС разходи са важен — но не единствен— инструмент за постигане на целите на политиките. Други важни инструменти са използването на законодателството и свободното движение на стоки, услуги, капитали и хора на територията на ЕС. През 2018 г. разходите на ЕС възлизат на 156,7 млрд. евро (12), което съответства на 2,2 % от общия размер на разходите на сектор „Държавно управление“ на държавите членки на ЕС и 1,0 % от брутния национален доход на ЕС (вж.
  каре 1.1
  ).






  Каре 1.1


  Разходи на ЕС за 2018 г. като процент от брутния национален доход (БНД) и разходите на сектор „Държавно управление“
















  Източник: | БНД на държавите членки: Годишни отчети на Европейската комисия за 2018 г., приложение А — Приходи; Разходи на сектор „Държавно управление“ на държавите членки Евростат — годишни национални сметки; Бюджетни разходи на ЕС: Европейска комисия — консолидирани годишни отчети на Европейския съюз за 2018 г. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Каре 1.1

Разходи на ЕС за 2018 г. като процент от брутния национален доход (БНД) и разходите на сектор „Държавно управление“

Image 2

Източник:

БНД на държавите членки: Годишни отчети на Европейската комисия за 2018 г., приложение А — Приходи; Разходи на сектор „Държавно управление“ на държавите членки Евростат — годишни национални сметки; Бюджетни разходи на ЕС: Европейска комисия — консолидирани годишни отчети на Европейския съюз за 2018 г.

| 1.5. | Средствата от ЕС се изплащат на бенефициентите или чрез единични плащания/годишни вноски, или чрез поредица от плащания в рамките на многогодишните разходни схеми. Плащанията от бюджета на ЕС за 2018 г. са в размер на 126,8 (13) млрд. евро, включително единични, междинни или окончателни плащания, плюс 29,9 млрд. евро авансово финансиране. Както е показано в
  каре 1.2
  , най-голямата част от бюджета на ЕС е заделена за функция „Природни ресурси“, следвана от „Сближаване“ и „Конкурентоспособност“.






  Каре 1.2


  Плащания през 2018 г. по функции от многогодишната финансова рамка (МФР)









  Функция 1а от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ („Конкурентоспособност“)
  Функция 1б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“ („Сближаване“)
  Функция 2 от МФР „Природни ресурси“
  Функция 3 от МФР „Сигурност и гражданство“
  Функция 4 от МФР „Глобална Европа“
  Функция 5 от МФР „Администрация“
  Функция 6 от МФР „Компенсации“ („Други“)







  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Каре 1.2

Плащания през 2018 г. по функции от многогодишната финансова рамка (МФР)

Image 3

Функция 1а от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ („Конкурентоспособност“)

Функция 1б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“ („Сближаване“)

Функция 2 от МФР „Природни ресурси“

Функция 3 от МФР „Сигурност и гражданство“

Функция 4 от МФР „Глобална Европа“

Функция 5 от МФР „Администрация“

Функция 6 от МФР „Компенсации“ („Други“)

Източник:

ЕСП.

Одитни констатации за финансовата 2018 година

Надеждност на отчетите

Отчетите не са засегнати от съществени неточности

| 1.6. | Констатациите и оценките на Сметната палата се отнасят до консолидираните отчети (14) на Европейския съюз (наричани по-нататък „отчетите“) за финансовата 2018 г. Отчетите, заедно с писменото изявление на отговорния счетоводител, са получени от Сметната палата на 26 юни 2019 г., преди крайния срок за представянето им, определен във Финансовия регламент (15). Отчетите са придружени от „Документ за дискусия и анализ на финансовите отчети“ (16). Този анализ не влиза в обхвата на одитното становище на Сметната палата. Въпреки това, съгласно изискванията на одитните стандарти, ЕСП направи оценка на неговото съответствие с информацията, изложена в отчетите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Публикуваните от Комисията отчети показват, че към 31 декември 2018 г. общият размер на пасивите е 235,9 млрд. евро, а на активите — 174,4 млрд. евро. Финансовият резултат за 2018 г. възлиза на 13,9 млрд. евро. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | При извършения одит беше установено, че отчетите не са засегнати от съществени неточности. Констатациите и оценките на Сметната палата относно финансовото и бюджетното управление на средствата на ЕС са изложени в глава 2. |
| --- | --- |

1.8.

Основни одитни въпроси, свързани с финансовите отчети за 2018 г.

| 1.9. | Основни одитни въпроси са тези, които според нашата професионална преценка са имали най-голямо значение при извършването на одита на финансовите отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на финансовите отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите. Сметната палата не предоставя отделно становище по тях. В съответствие с Международен одитен стандарт на върховните одитни институции (МСВОИ) 1701 Сметната палата докладва относно основни одитни въпроси в своята Декларация за достоверност. |
| --- | --- |

1.9.

Редовност на операциите

| 1.10. | Сметната палата проверява приходите и разходите на ЕС, за да прецени тяхното съответствие с приложимите закони и други нормативни актове. Резултатите от извършения одит са представени в глава 4 относно приходите и в глави 5—10 относно разходите. |
| --- | --- |

1.10.

Одитът на Сметната палата обхвана разходите, приети от Комисията през 2018 г.

| 1.11. | За да извърши своя одит, Сметната палата провери операциите, свързани с отчетите на ЕС. По отношение на разходите, тук се включват трансферите на финансови средства от бюджета на ЕС към крайни получатели на финансиране от ЕС. Сметната палата разглежда разходите на етапа, в който крайните получатели на средства от ЕС са предприели дейности или са извършили разходи, и когато Комисията е приела разходите („приети разходи“). На практика това означава, че популацията от операции на Сметната палата обхваща междинните и окончателните плащания. ЕСП не проверява авансовите суми, освен ако не са били уравнени през 2018 г. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Както се подчертава в Годишния доклад на ЕСП за 2017 г., измененията на секторното законодателство за периода 2014—2020 г. за функция „Сближаване“ са се отразили върху това, което Комисията счита за „приети разходи“ в тази област (17). В резултат на това от 2017 г. насам одитната популация за тази функция от МФР се състои от окончателни плащания (включително уравнени авансови плащания) за периода 2007—2013 г. и разходи, включени в отчетите, които Комисията приема всяка година, за периода 2014—2020 г. (вж. точки 2—4 от
  приложение 1.1
  и точки 6.7—6.8). Това означава, че Сметната палата тества операции, за които съответните държави членки са изпълнили всички корективни действия, произтичащи от грешки, които самите те са разкрили. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | В
  каре 1.3
  е показана разбивка на одитната популация на Сметната палата за 2018 г. на единични, междинни (когато такива са приети от Комисията) и окончателни плащания, уравняване на авансови плащания и годишни решения за приемане на отчетите. Одитната популация на ЕСП за 2018 г. е на обща стойност 120,6 млрд. евро. За функция „Сближаване“ междинните плащания, извършени през 2018 г. за периода 2014—2020 г. ще бъдат включени в одитната популация на ЕСП в следваща година, когато отчетите бъдат приети от Комисията и уравнени с годишно решение.






  Каре 1.3


  Сравнение на одитната популация на ЕСП (120,6 млрд. евро) с разходите на ЕС (156,7 млрд. (1) евро) по функции от МФР през 2018 г.















  (1) | Поради закръгляване сборът на плащанията по функции от МФР е 156,6, вместо 156,7. |
| --- | --- | --- |

1.13.

Каре 1.3

Сравнение на одитната популация на ЕСП (120,6 млрд. евро) с разходите на ЕС (156,7 млрд. (1) евро) по функции от МФР през 2018 г.

Image 4

(1)

Поради закръгляване сборът на плащанията по функции от МФР е 156,6, вместо 156,7.

| (2) | За функция „Сближаване“ от МФР авансовото финансиране в размер на 47,4 млрд. евро включва междинни плащания за програмните периоди 2007—2013 г. и 2014—2020 г., които възлизат на 37,4 млрд. евро. В съответствие с подхода на ЕСП за тази област, тези плащания не са част от формираната одитна популация за Годишния доклад за 2018 г. |
| --- | --- |

(2)

За функция „Сближаване“ от МФР авансовото финансиране в размер на 47,4 млрд. евро включва междинни плащания за програмните периоди 2007—2013 г. и 2014—2020 г., които възлизат на 37,4 млрд. евро. В съответствие с подхода на ЕСП за тази област, тези плащания не са част от формираната одитна популация за Годишния доклад за 2018 г.

| Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП.

| 1.14. | Каре 1.4
  показва, че функция „Природни ресурси“ съставлява най-голямата част от цялостната популация на ЕСП (48,2 %), следвана от функциите „Сближаване“ (19,6 %) и „Конкурентоспособност“ (14,8 %).






  Каре 1.4
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

1.14.

Каре 1.4

Image 5

Източник:

ЕСП.

Резултатите от одита на Сметната палата за 2018 г. показват, че грешките са съсредоточени в конкретни видове разходи

| 1.15. | По отношение на редовността на приходите и разходите на ЕС, основните констатации на Сметната палата са:






  а) | Приходите не са засегнати съществено от грешки. Свързаните с приходите системи като цяло са ефективни, но ключовият вътрешен контрол за традиционните собствени ресурси (ТСР), разгледан от Сметната палата в Комисията и в някои държави членки, е само частично ефективен (вж. точка 4.22); |
| --- | --- | --- |

1.15.

а)

Приходите не са засегнати съществено от грешки. Свързаните с приходите системи като цяло са ефективни, но ключовият вътрешен контрол за традиционните собствени ресурси (ТСР), разгледан от Сметната палата в Комисията и в някои държави членки, е само частично ефективен (вж. точка 4.22);

| б) | Като цяло одитните доказателства показват, че при разходите нивото на грешки е съществено. Сметната палата изчислява общото ниво на грешки при разходите на 2,6 % (18). Същественото ниво на грешки обаче е съсредоточено основно в разходите, извършвани съгласно сложни правила (основаващи се най-вече на принципа на възстановяване) (вж. точки 1.19—1.21), които представляват около 50,6 % от одитната ѝ популация. Общото изчислено ниво на грешки се е повишило малко спрямо това от предходната година (вж.
  каре 1.5
  ).






  Каре 1.5


  Изчислен процент грешки (2016—2018 г.)















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

б)

Като цяло одитните доказателства показват, че при разходите нивото на грешки е съществено. Сметната палата изчислява общото ниво на грешки при разходите на 2,6 % (18). Същественото ниво на грешки обаче е съсредоточено основно в разходите, извършвани съгласно сложни правила (основаващи се най-вече на принципа на възстановяване) (вж. точки 1.19—1.21), които представляват около 50,6 % от одитната ѝ популация. Общото изчислено ниво на грешки се е повишило малко спрямо това от предходната година (вж.
  каре 1.5
  ).

Каре 1.5

Изчислен процент грешки (2016—2018 г.)

Image 6

Източник:

ЕСП.

Като грешка се определя размерът на средствата, които не е трябвало да бъдат изплатени от бюджета на ЕС, защото не са използвани в съответствие с правилата на ЕС и поради това не отговарят на целите на съответното прието от Съвета и Парламента законодателство на ЕС или на конкретни национални правила в държавите членки.

Сложността на правилата и начинът на отпускане на средствата от ЕС имат отражение върху риска от грешки

| 1.16. | След анализиране на риска въз основа на резултати от предишни одити, ЕСП раздели одитната популация от операции на високорискови и нискорискови разходи. Одитните резултати на ЕСП за 2018 г. потвърждават констатациите ѝ от предходни години — по-специално, че начинът на разходване на средствата има отражение върху риска от грешки.






  — | Рискът от грешки е висок при разходите, които се извършват съгласно сложни правила. Това са предимно плащания, подлежащи на възстановяване, при които бенефициентите подават заявления за направени от тях допустими разходи. За тази цел получателите на средства трябва не само да докажат, че изпълняват дейност, която е допустима за подпомагане, но и да представят доказателства за извършените разходи, за които могат да искат възстановяване. В хода на този процес те трябва да следват сложни правила по отношение на това кои разходи могат да бъдат заявени за възстановяване (допустимост) и как те могат да бъдат правилно извършвани (обществени поръчки или правила за държавна помощ). |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

Рискът от грешки е висок при разходите, които се извършват съгласно сложни правила. Това са предимно плащания, подлежащи на възстановяване, при които бенефициентите подават заявления за направени от тях допустими разходи. За тази цел получателите на средства трябва не само да докажат, че изпълняват дейност, която е допустима за подпомагане, но и да представят доказателства за извършените разходи, за които могат да искат възстановяване. В хода на този процес те трябва да следват сложни правила по отношение на това кои разходи могат да бъдат заявени за възстановяване (допустимост) и как те могат да бъдат правилно извършвани (обществени поръчки или правила за държавна помощ).

| — | Рискът от грешки е по-нисък при разходите, подлежащи на опростени/по-малко сложни правила. Този тип разходи включва предимно плащания, свързани с права за получаване на плащане, при което бенефициентите получават средства, ако отговарят на определени условия. Тези плащания водят до по-нисък риск от грешки, ако условията не са прекалено сложни. |
| --- | --- |

—

Рискът от грешки е по-нисък при разходите, подлежащи на опростени/по-малко сложни правила. Този тип разходи включва предимно плащания, свързани с права за получаване на плащане, при което бенефициентите получават средства, ако отговарят на определени условия. Тези плащания водят до по-нисък риск от грешки, ако условията не са прекалено сложни.

| 1.17. | През 2018 г. ЕСП установи, че нискорисковите разходи (предимно свързани с права на плащане) (19) не са съществено засегнати от грешки, а при високорисковите разходи (предимно извършвани съгласно принципа на възстановяване) все още се наблюдава съществено ниво на грешки (
  каре 1.6
  ).






  Каре 1.6


  Разбивка на разходите за 2018 г. на нискорискови и високорискови
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

1.17.

Каре 1.6

Разбивка на разходите за 2018 г. на нискорискови и високорискови

Image 7

Източник:

ЕСП.

Близо 50 % от одитната популация на ЕСП не са съществено засегнати от грешки

| 1.18. | Въз основа на одитната си дейност ЕСП заключи за 49,4 % от одитната си популация, че изчисленото ниво на грешки е под прага на същественост от 2 %, също както през 2017 г. Разходите с нисък риск включват предимно плащания въз основа на права и административни разходи (вж.
  каре 1.7
  ). Свързаните с права плащания включват стипендии за студенти и за изследователска дейност (функция „Конкурентоспособност“ — глава 5), преки помощи за земеделски стопани (функция „Природни ресурси“— глава 7) и бюджетна подкрепа за страни извън ЕС (функция „Глобална Европа“ — глава 9). Административните плащания се състоят предимно от трудови възнаграждения и пенсии за служителите на ЕС (функция „Администрация“ — глава 10).






  Каре 1.7


  Разбивка на разходите на високорискови и нискорискови по функции от МФР (1)















  (1) | Поради закръгляване сборът на нискорисковите разходи е 59,5, вместо 59,6. |
| --- | --- | --- |

1.18.

Каре 1.7

Разбивка на разходите на високорискови и нискорискови по функции от МФР (1)

Image 8

(1)

Поради закръгляване сборът на нискорисковите разходи е 59,5, вместо 59,6.

| Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП.

Съществено ниво на грешки при разходите със сложни условия за допустимост

| 1.19. | Сметната палата установи увеличен риск от грешки, когато са налице сложни условия. Такъв е случаят при разходите, подлежащи на възстановяване, и при малка част от разходите, свързани с права на плащане, когато са налице сложни изисквания (някои схеми за развитие на селските райони). Високорисковите разходи представляват около 50,6 % от одитната популация на Сметната палата. Сметната палата изчислява нивото на грешки при тези разходи на 4,5 % (2017 г. — 3,7 %), което надхвърля прага на същественост от 2 % (
  каре 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Повечето подлежащи на възстановяване средства на ЕС се изразходват за проекти за научни изследвания („Конкурентоспособност“ — глава 5), проекти в областта на заетостта („Сближаване“ — глава 6), проекти в областта на регионалното развитие и развитието на селските райони („Сближаване“ — глава 6, и „Природни ресурси“ — глава 7), както и проекти в областта на развитието в държави извън ЕС („Глобална Европа“ — глава 9) (вж.
  каре 1.7
  ). |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Тези сложни правила водят до грешки, които влияят върху заключението на Сметната палата по отношение на функция „Конкурентоспособност“ (вж. точка 5.35), функция „Сближаване“ (вж. точка 6.71) и функция „Природни ресурси“ (вж. точка 7.37). |
| --- | --- |

1.21.

ЕСП установи съществено ниво на грешки за функциите „Конкурентоспособност“, „Сближаване“ и „Природни ресурси“

| 1.22. | Тази година, както и през 2017 т., ЕСП изготви специфична оценка за четири функции на МФР: „Конкурентоспособност“, „Сближаване“, „Природни ресурси“ и „Администрация“. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | ЕСП не изчислява нива на грешки за други области на разходи, в това число „Сигурност и гражданство“ (глава 8) и „Глобална Европа“ (глава 9). Като цяло разходите в тези две области, включени в Декларацията за достоверност на Сметната палата, възлизат на 11,0 млрд. евро (9,1 % от разходите, обхванати от одита на Сметната палата). Извършваният одит в тези области продължава да влияе върху цялостните ни заключения за 2018 г. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | „Конкурентоспособност“ (глава 5) — изчисленото ниво на грешки е по-ниско, отколкото през последните две години. Както и преди, разходите за научни изследвания продължават да бъдат високорискова област и основният източник на грешки. Грешките в разходите за научни изследвания включват различни категории недопустими разходи (по-специално преки разходи за персонал и други преки разходи, непреки разходи и разходи за възлагане на дейности на подизпълнители). |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | „Сближаване“ (глава 6) — по-голямата част от разходите в тази област се извършват на принципа на възстановяване. Основният вид грешки, открити от одитните органи, са недопустимите разходи и нарушенията на правилата за обществени поръчки. По отношение на тези грешки органите на държавите членки са приложили корекции, за да намалят процента остатъчни грешки за програмите под прага на същественост от 2 %. Сметната палата обаче установи също така грешки, които одитните органи не са забелязали, като например нарушения на правилата на ЕС за държавна помощ. Нито органите на държавите членки, нито до този момент Комисията са приложили корекции за тези грешки. Въз основа на грешките, разкрити от одитните органи или от Сметната палата, и като се вземат предвид всички съответни финансови корекции, считаме, че нивото на грешки е съществено. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | „Природни ресурси“ (глава 7) — като цяло тази област е съществено засегната от грешки. Директните плащания от Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), които представляват 71,8 % от разходите в тази област, не са засегнати съществено от грешки. Преките плащания за земеделските стопани се основават на права за получаване на плащане и се ползват от опростени правила за допустимост на площите и ефективна система за контрол (ИСАК — Интегрирана система за администриране и контрол), която позволява автоматизирани кръстосани проверки на различните бази данни. ЕСП продължава да установява съществено ниво на грешки при разходите в други разходни области (развитие на селските райони, пазарни мерки по ЕФГЗ, рибарство, околна среда и действия по климата). Разходите в тези области се извършват предимно на принципа на възстановяване и се подчиняват на сложни условия за допустимост. Недопустимите бенефициенти, дейности или декларирани разходи и предоставянето на неточна информация за площи или животни представляват повече от половината от изчисления процент грешки за тази функция от МФР. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | „Администрация“ (глава 10) — тази област не е засегната от съществено ниво на грешки. По-голямата част от административните разходи се извършват под формата на трудови възнаграждения, пенсии и надбавки, изплащани от институциите и органите на ЕС. |
| --- | --- |

1.27.

Грешките, свързани с допустимостта, продължават да допринасят в най-голяма степен за изчисления процент грешки при разходите, подчиняващи се на сложни правила

| 1.28. | Както и в предходни години, Сметната палата разгледа по-подробно видовете грешки при разходите, подчиняващи се на сложни правила (предимно свързани с принципа на възстановяване), тъй като това е областта, в която продължават да съществува съществено ниво на грешки. В
  каре 1.8
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2018 г., който е в размер на 4,5 % за високорисковите разходи (предимно извършвани съгласно принципа на възстановяване), по видове грешки. Представени са и съответните стойности за изчисления процент през 2017 г. (3,7 %) и 2016 г. (4,8 %).






  Каре 1.8


  Дял в изчисления процент грешки за 2018 г. на разходите с висок риск (предимно свързани с принципа на възстановяване), по видове грешки
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

1.28.

Каре 1.8

Дял в изчисления процент грешки за 2018 г. на разходите с висок риск (предимно свързани с принципа на възстановяване), по видове грешки

Image 9

Източник:

ЕСП.

| 1.29. | Най-голям дял в изчисления процент грешки за 2018 г. при разходите с висок риск има функция „Сближаване“ (43,0 %), следвана от следните области на функция „Природни ресурси“: „Развитие на селските райони, пазарни мерки по ЕФГЗ, рибарство, околна среда и действия по климата“ (30,2 %), функция „Конкурентоспособност“ (12,2 %) и „Глобална Европа“ (4,5 %). |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Както и в предходни години, грешките в допустимостта (напр. недопустими разходи в декларациите за възстановяване на разходи и недопустими проекти, дейности или бенефициенти) имат най-голям дял в изчисления процент грешки за високорисковите разходи. Тяхното отражение обаче е по-малко в сравнение с 2017 г. (2018 г. — 68 %, 2017 г.— 93 %). Това се дължи на факта, че през 2018 г. Сметната палата установи значително по-висок брой грешки във връзка с възлагането на обществени поръчки, правилата за държавна помощ и процедурите за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ. Тези грешки съставляват 16 % от изчисления от нас процент на грешки за високорисковите разходи (2017 г. — 1 %) и са предимно във функции „Сближаване“ и „Природни ресурси“. |
| --- | --- |

1.30.

| 1.31. | Тази година приетите разходи по Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд съставляват 74 % от общия размер на разходите по функция „Сближаване“. Съществува по-голяма вероятност от грешки при обществените поръчки за операциите, съфинансирани от тези фондове (вж. точки 6.26—6.28). |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | Във функциите „Сближаване“ и „Природни ресурси“ се съдържат по-голямата част от административните грешки, извършени от междинните звена (20) (виж категория „Други“ в
  каре 6.2
  и категория „Административни грешки“ в
  каре 7.2
  ). Такива грешки включват неправилни изчисления на размера на помощта. |
| --- | --- |

1.32.

Информацията на Комисията относно редовността

| 1.33. | Съгласно член 317 от ДФЕС Комисията носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС и управлява разходите на ЕС съвместно с държавите членки (21). Комисията се отчита за своите действия в три доклада, които са включени в „Пакет за интегрирано финансово отчитане“ (22):






  а) | консолидираните отчети на ЕС (предварителните отчети се представят през март, а окончателните — през юни); |
| --- | --- | --- |

1.33.

а)

консолидираните отчети на ЕС (предварителните отчети се представят през март, а окончателните — през юни);

| б) | Годишен доклад за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС (ГДУИ) (не се изготвя предварителна версия, окончателният доклад се представя през юни); |
| --- | --- |

б)

Годишен доклад за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС (ГДУИ) (не се изготвя предварителна версия, окончателният доклад се представя през юни);

| в) | Доклад относно последващите действия по процедурата по освобождаване от отговорност за предходната финансова година (юли). |
| --- | --- |

в)

Доклад относно последващите действия по процедурата по освобождаване от отговорност за предходната финансова година (юли).

| 1.34. | Съгласно стратегията си за периода 2018—2020 г. ЕСП се стреми да базира своята Декларация за достоверност на подход за атестация, което означава, че в бъдеще планира да изразява увереност относно изявлението на Комисията (във връзка с управлението). Това представлява надграждане на нашия опит в прилагането на този подход от 1994 г. насам при одита на надеждността на отчетите. По отношение на редовността на операциите ЕСП работи с Комисията, за да определи необходимите условия за преминаване към този подход. Важен елемент е своевременното наличие на информация за целите на обобщаването ѝ и за одитни цели (23). |
| --- | --- |

1.34.

Изчисленият от Комисията процент грешки е малко по-нисък от изчисления от Сметната палата диапазон

| 1.35. | По отношение на операциите, свързани с отчетите за 2018 г., в ГДУИ Комисията представя своята оценка на риска при плащане. Рискът при плащане представлява изчислението на Комисията за размера на неправомерно платените средства, към момента на плащане. Това понятие е най-близко до изчисляваното от Сметната палата ниво на грешки. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | В
  каре 1.9
  са представени данните на Комисията за риска при плащане, наред с изчисленото от Сметната палата ниво грешки. Изчислената от Комисията стойност за риска при плащане за 2018 г. е 1,7 % — малко под долната граница на изчисления от нас диапазон. Изчисленият от Сметната палата процент грешки е 2,6 % (за 2017 г. — 2,4 %) при горна и долна граница от 1,8 % и 3,4 %.






  Каре 1.9


  Изчисление на Комисията на риска при плащане, съпоставено с изчислението на Сметната палата
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

1.36.

Каре 1.9

Изчисление на Комисията на риска при плащане, съпоставено с изчислението на Сметната палата

Image 10

Източник:

ЕСП.

Отделните компоненти на изчисленията на Комисията невинаги съответстват на констатациите на Сметната палата

| 1.37. | Като база за цялостната си оценка за риска при плащане в различните области на политика Комисията използва декларациите за достоверност, представени от генералните директори в техните годишни отчети за дейността (ГОД). Изчислението на риска при плащане се основава главно на резултатите от последващите проверки, извършвани от Комисията в области под пряко или непряко управление, или от националните органи в областите на споделено управление.
  В каре 1.10
  е изложена базата за определяне на риска при плащане за различните разходни области.






  Каре 1.10


  База за изчисление от Комисията на риска при плащане












  — | „Конкурентоспособност“ — за програма „Хоризонт 2020“ Общата служба за одит на Комисията (CAS) изготвя представителна извадка от декларации за разходи средно на всеки 18 месеца. Тя изчислява риска при плащане въз основа на резултатите от одитите, завършени до края на 2018 г. За оценката за 2018 г. генералните дирекции в областта на научните изследвания са използвали одитни резултати, основаващи се на извадки от разходи от началото на програмата до края на февруари 2018 г. За Седма рамкова програма (предшественика на „Хоризонт 2020“) одитните резултати се отнасят до разходите, извършени в годините преди 2016 г. |
| --- | --- | --- |

1.37.

Каре 1.10

База за изчисление от Комисията на риска при плащане

—

„Конкурентоспособност“ — за програма „Хоризонт 2020“ Общата служба за одит на Комисията (CAS) изготвя представителна извадка от декларации за разходи средно на всеки 18 месеца. Тя изчислява риска при плащане въз основа на резултатите от одитите, завършени до края на 2018 г. За оценката за 2018 г. генералните дирекции в областта на научните изследвания са използвали одитни резултати, основаващи се на извадки от разходи от началото на програмата до края на февруари 2018 г. За Седма рамкова програма (предшественика на „Хоризонт 2020“) одитните резултати се отнасят до разходите, извършени в годините преди 2016 г.

| — | „Сближаване“ — повечето от разходите за 2018 г. все още не са преминали през целия цикъл на контрол. Поради това ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Заетост, социални въпроси и приобщаване“ са изчислили риска при плащане, използвайки или потвърдения общ процент остатъчни грешки за разходите (разходи от счетоводна година 2016—2017), или общия процент остатъчни грешки, докладван от одитните органи за счетоводната 2017—2018, в зависимост от това коя стойност е по-висока. |
| --- | --- |

—

„Сближаване“ — повечето от разходите за 2018 г. все още не са преминали през целия цикъл на контрол. Поради това ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Заетост, социални въпроси и приобщаване“ са изчислили риска при плащане, използвайки или потвърдения общ процент остатъчни грешки за разходите (разходи от счетоводна година 2016—2017), или общия процент остатъчни грешки, докладван от одитните органи за счетоводната 2017—2018, в зависимост от това коя стойност е по-висока.

| — | „Природни ресурси“ — ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ използва националните статистически данни за контрола, които получава от разплащателните агенции. Тя прави също така корекции въз основа на резултатите от одитите на сертифициращите органи и на собствените си проверки и професионална преценка, за да формира коригиран процент грешки при директните плащания, пазарните мерки и мерките за развитие на селските райони. |
| --- | --- |

—

„Природни ресурси“ — ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ използва националните статистически данни за контрола, които получава от разплащателните агенции. Тя прави също така корекции въз основа на резултатите от одитите на сертифициращите органи и на собствените си проверки и професионална преценка, за да формира коригиран процент грешки при директните плащания, пазарните мерки и мерките за развитие на селските райони.

| — | „Глобална Европа“ — Комисията основава своята оценка на риска при плащане за тази област главно върху проучването за процента остатъчни грешки, възлагано ежегодно от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“. Целта на това проучване е да се направи оценка за нивото на грешките, които не са били установени от нито една управленска проверка. Проучването за процента остатъчни грешки за дадена година (година n) се извършва въз основа на договори, приключени между 1 септември на годината n-1 и 31 август на годината n. То изключва договорите, при които последната операция е извършена преди повече от пет години, или онези, за които е невъзможно да се изпълни необходимата дейност. |
| --- | --- |

—

„Глобална Европа“ — Комисията основава своята оценка на риска при плащане за тази област главно върху проучването за процента остатъчни грешки, възлагано ежегодно от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“. Целта на това проучване е да се направи оценка за нивото на грешките, които не са били установени от нито една управленска проверка. Проучването за процента остатъчни грешки за дадена година (година n) се извършва въз основа на договори, приключени между 1 септември на годината n-1 и 31 август на годината n. То изключва договорите, при които последната операция е извършена преди повече от пет години, или онези, за които е невъзможно да се изпълни необходимата дейност.

| — | „Администрация“ — рискът при плащане се изчислява въз основа на резултатите от проверките на разходите за 2018 г. |
| --- | --- |

—

„Администрация“ — рискът при плащане се изчислява въз основа на резултатите от проверките на разходите за 2018 г.

| 1.38. | Комисията представя риска за конкретна група от области на политика, а не по функции от МФР (24). В
  каре 1.11
  Сметната палата прави съпоставка на изчисленото от нея ниво грешки за функциите на МФР, за които тя изготвя отделна оценка, с конкретни компоненти от общата оценка на Комисията. Взехме под внимание разликата между начина, по който Сметната палата изчислява нивото грешки, и начина, по който Комисията представя своите данни в Годишния доклад за управлението и изпълнението (25).






  Каре 1.11


  Съпоставка на изчисления от Сметната палата процент грешки с изчислението на Комисията на риска при плащане, по функции на МФР (4)















  (1) | Генерални дирекции и служби на Комисията: ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“, ГД „Образование, младеж, спорт и култура“, Изпълнителна агенция за малките и средните предприятия, ГД „Икономически и финансови въпроси“, ГД „Енергетика“, Изпълнителна агенция на Европейския научноизследователски съвет, ГД „Финансова стабилност, финансови услуги и съюз на капиталовите пазари“, ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, Изпълнителна агенция за иновации и мрежи, Съвместен изследователски център, ГД „Мобилност и транспорт“, Изпълнителна агенция за научни изследвания, ГД „Научни изследвания и иновации“ и ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“. Някои генерални дирекции са отнесени към повече от една функция от МФР (Изпълнителна агенция за образование, аудиовизия и култура, ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ и Изпълнителна агенция за иновации и мрежи). |
| --- | --- | --- |

1.38.

Каре 1.11

Съпоставка на изчисления от Сметната палата процент грешки с изчислението на Комисията на риска при плащане, по функции на МФР (4)

Image 11

(1)

Генерални дирекции и служби на Комисията: ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“, ГД „Образование, младеж, спорт и култура“, Изпълнителна агенция за малките и средните предприятия, ГД „Икономически и финансови въпроси“, ГД „Енергетика“, Изпълнителна агенция на Европейския научноизследователски съвет, ГД „Финансова стабилност, финансови услуги и съюз на капиталовите пазари“, ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, Изпълнителна агенция за иновации и мрежи, Съвместен изследователски център, ГД „Мобилност и транспорт“, Изпълнителна агенция за научни изследвания, ГД „Научни изследвания и иновации“ и ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“. Някои генерални дирекции са отнесени към повече от една функция от МФР (Изпълнителна агенция за образование, аудиовизия и култура, ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ и Изпълнителна агенция за иновации и мрежи).

| (2) | ГД „Регионална и селищна политика“, Изпълнителна агенция за иновации и мрежи и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ |
| --- | --- |

(2)

ГД „Регионална и селищна политика“, Изпълнителна агенция за иновации и мрежи и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“

| (3) | Генерални дирекции „Земеделие и развитие на селските райони“, „Действия по климата“, „Околна среда“ и „Морско дело и рибарство“. |
| --- | --- |

(3)

Генерални дирекции „Земеделие и развитие на селските райони“, „Действия по климата“, „Околна среда“ и „Морско дело и рибарство“.

| (4) | По отношение на административните разходи нито Сметната палата, нито Комисията са установили съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

(4)

По отношение на административните разходи нито Сметната палата, нито Комисията са установили съществено ниво на грешки.

| 1.39. | Сметната палата установи, че:






  — | в областта „Конкурентоспособност“ общият изчислен риск при плащане за тази функция на МФР (1,6 %), който Сметната палата формира въз основа на данните, включени в ГДУИ, е в диапазона на изчисления от нея процент грешки (вж. точки 5.36 и 5.38). |
| --- | --- | --- |

1.39.

—

в областта „Конкурентоспособност“ общият изчислен риск при плащане за тази функция на МФР (1,6 %), който Сметната палата формира въз основа на данните, включени в ГДУИ, е в диапазона на изчисления от нея процент грешки (вж. точки 5.36 и 5.38).

| — | за „Сближаване“ общото изчисление на Комисията за тази функция (26) на МФР е (1,7) %, което е под границите на диапазона на изчисленото от ЕСП ниво на грешки (вж. точки 6.56 и 6.74). |
| --- | --- |

—

за „Сближаване“ общото изчисление на Комисията за тази функция (26) на МФР е (1,7) %, което е под границите на диапазона на изчисленото от ЕСП ниво на грешки (вж. точки 6.56 и 6.74).

| — | в областта „Природни ресурси“ общият изчислен риск при плащане по тази функция от МФР (2,1 %), който Сметната палата формира въз основа на данните, включени в ГДУИ, както и изчислените от Комисията стойности за разходите по ОСП като цяло и за преките плащания, съвпадат със заключението на Сметната палата (вж. точки 1.38 и 7.37—7.38). |
| --- | --- |

—

в областта „Природни ресурси“ общият изчислен риск при плащане по тази функция от МФР (2,1 %), който Сметната палата формира въз основа на данните, включени в ГДУИ, както и изчислените от Комисията стойности за разходите по ОСП като цяло и за преките плащания, съвпадат със заключението на Сметната палата (вж. точки 1.38 и 7.37—7.38).

Рискът при приключване зависи от изчислените бъдещи корекции и събирането на вземания

| 1.40. | В ГДУИ Комисията представя един допълнителен показател за редовност, наречен „риск при приключване“. Това е рискът при плащане (вж. точка 1.36) минус сумите на изчислените бъдещи корекции и събрани вземания, които лицата, управляващи средства на ЕС, очакват да направят във връзка с разходите от 2018 г. през следващата година(и) на текущите програми. |
| --- | --- |

1.40.

| 1.41. | За да изготви оценка за размера на бъдещите корекции и възстановявания на неправомерно изплатени суми, Комисията използва историческа средна стойност, базирана на операциите от предходни години. За да бъде тя валидна за текущите програми, вътрешните насоки на Комисията изискват от генералните дирекции да адаптират историческата средна стойност или да използват друг метод за оценка, в зависимост от случая, и да оповестят тези корекции и използвания от тях подход в своите ГОД. През 2018 г. по-голямата част от генералните дирекции на Комисията са адаптирали своите исторически средни стойности. |
| --- | --- |

1.41.

Сметната палата докладва на ОЛАФ случаите на предполагаема измама

| 1.42. | ЕСП си сътрудничи тясно с Европейската служба за борба с измамите (ОЛАФ), за да противодейства на измамите, засягащи бюджета на ЕС. Тя изпраща на ОЛАФ всеки предполагаем случай на подозрение за измама, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на ЕС, който открива в хода на одитната си дейност или който ѝ е съобщен от трети лица. След това ОЛАФ проследява тези случаи, за да вземе решение дали да предприеме разследване, и си сътрудничи при необходимост с органите на държавите членки. |
| --- | --- |

1.42.

| 1.43. | През 2018 г.:






  а) | ЕСП извърши оценка на редовността на 728 операции в контекста на своята одитна дейност по Годишния доклад и изготви 35 специални доклада; |
| --- | --- | --- |

1.43.

а)

ЕСП извърши оценка на редовността на 728 операции в контекста на своята одитна дейност по Годишния доклад и изготви 35 специални доклада;

| б) | Сметната палата е докладвала на ОЛАФ 9 случая на предполагаема измама, констатирани при нейните одити (13 случая през 2017 г.). Няма докладвани на ОЛАФ случаи въз основа на информация, предоставена от трети страни (6 случая през 2017 г.). |
| --- | --- |

б)

Сметната палата е докладвала на ОЛАФ 9 случая на предполагаема измама, констатирани при нейните одити (13 случая през 2017 г.). Няма докладвани на ОЛАФ случаи въз основа на информация, предоставена от трети страни (6 случая през 2017 г.).

| 1.44. | През 2018 г. предполагаемите случаи на измама, разкрити в хода на дейността на ЕСП и докладвани на ОЛАФ, най-често засягат изкуственото създаване на необходимите условия за финансиране от ЕС, декларирането на разходи, които не отговарят на условията за допустимост, и нередности при обществените поръчки. Някои от случаите на съмнения за измама, докладвани на ОЛАФ от Сметната палата, включват няколко нередности. |
| --- | --- |

1.44.

| 1.45. | През 2018 г. бяха предадени на ОЛАФ девет случая, установени в рамките на одитната ни дейност. Службата е открила две разследвания. В седем случая ОЛАФ не е открила разследване поради някоя от следните причини:






  — | ОЛАФ е преценила, че национален орган или институция, орган, служба или агенция на ЕС е в по-добра позиция да поеме случая и го е прехвърлила по компетентност; |
| --- | --- | --- |

1.45.

—

ОЛАФ е преценила, че национален орган или институция, орган, служба или агенция на ЕС е в по-добра позиция да поеме случая и го е прехвърлила по компетентност;

| — | вече е било налице текущо разследване на национално равнище, за което Сметната палата не е имала информация; |
| --- | --- |

—

вече е било налице текущо разследване на национално равнище, за което Сметната палата не е имала информация;

| — | поради съображения за пропорционалност; |
| --- | --- |

—

поради съображения за пропорционалност;

| — | поради недостатъчно основателни съмнения. |
| --- | --- |

—

поради недостатъчно основателни съмнения.

| 1.46. | Въз основа на одитната информация, получена от нас в периода от 2010 г. до 2018 г., ОЛАФ е препоръчала възстановяването на общо 312,8 млн. евро. Съответните финансови препоръки се отнасят до 24 случая, произтичащи от одитната дейност на Сметната палата (27). |
| --- | --- |

1.46.

Заключения

| 1.47. | Основната цел на настоящата глава е да даде обосновка за одитното становище, изразено в Декларацията за достоверност. |
| --- | --- |

1.47.

Резултати от одита

| 1.48. | Сметната палата заключава, че отчетите не са засегнати съществено от неточности. |
| --- | --- |

1.48.

| 1.49. | По отношение на редовността на операциите Сметната палата заключава, че приходите не са съществено засегнати от грешки. По отношение на разходите одитните резултати показват, че изчисленият процент грешки е нараснал малко спрямо предходната година. Както и миналата година, Сметната палата заключава, че разходите, които се подчиняват на опростени/по-малко сложни правила (предимно свързани с права за получаване на плащане), не са съществено засегнати от грешки. Същественото ниво на грешки е ограничено само до разходите, извършвани съгласно сложни правила (главно такива, които подлежат на възстановяване), които тази година представляват 50,6 % от одитната популация на Сметната палата. |
| --- | --- |

1.49.

---

(1)  Консолидираните финансови отчети включват счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци, отчет за промените в нетните активи, обобщение на основните счетоводни политики и други обяснителни бележки (включително отчитане по сектори).

(2)  Отчетите за изпълнението на бюджета съдържат също и разяснителна информация.

(3)  Тези разходи възлизат на 61,0 млрд. евро. Допълнителна информация е представена в точки 1.19—1.21 от Годишния доклад на ЕСП за 2018 г.

(4)  Тези разходи възлизат на 59,6 млрд. евро. Допълнителна информация е представена в точка 1.18 от Годишния доклад на ЕСП за 2018 г.

(5)  EUCO XT 20013/19 – Решение на Европейския съвет, взето в съгласие с Обединеното кралство за удължаване на срока за оттегляне, съгласно чл. 50, точка 3 от Договора за ЕС.

(6)  Вж. Международен счетоводен стандарт за публичния сектор (МССПС), раздел 14, „Събития след датата на отчетите“.

(7)  Вж. МССПС No 39 „Надбавки за служителите“. По отношение на пенсионноосигурителната схема за длъжностните лица и другите служители на ЕС задължението за дефинирани доходи отразява настоящата стойност на очакваните бъдещи плащания, които ЕС е необходимо да направи с цел уреждане на задълженията, произтичащи от трудовия стаж на наетите лица през текущия и миналите периоди.

(8)  Те включват начислени разходи в размер на 62,9 млрд. евро в пасивите на счетоводния баланс и 36,9 млрд. евро в активите на баланса, които намаляват стойността на авансовото финансиране.

(9)  Вж. Речник на термините: добро финансово управление.

(10)  Вж.
  част 2
  на глави 5, 6, 7, 8 и 9.

(11)  Вж. глава 3.

(12)  Вж. консолидирани годишни отчети на ЕС за 2018 г., Отчети за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки, параграф 4.3 от МФР: Усвояване на бюджетни кредити за плащания.

(13)  37,4 млрд. евро от тези междинни плащания се извършват по функция 1б на МФР за програмните периоди 2007—2013 г. и 2014—2020 г. В съответствие с подхода на ЕСП за тази област, тези плащания не са част от формираната одитна популация за Годишния доклад за 2018 г.

(14)  Консолидираните отчети включват:

| (а) | консолидираните финансови отчети, включващи счетоводен баланс (който отразява активите и пасивите в края на годината), отчет за финансовия резултат (който представя приходите и разходите за годината), отчет за паричните потоци (който показва по какъв начин промените в сметките се отразяват на паричните средства и на техните еквиваленти) и отчет за промените в нетните активи, както и бележки към финансовите отчети; |
| --- | --- |

(а)

консолидираните финансови отчети, включващи счетоводен баланс (който отразява активите и пасивите в края на годината), отчет за финансовия резултат (който представя приходите и разходите за годината), отчет за паричните потоци (който показва по какъв начин промените в сметките се отразяват на паричните средства и на техните еквиваленти) и отчет за промените в нетните активи, както и бележки към финансовите отчети;

| (б) | отчетите за изпълнението на бюджета по отношение на приходите и разходите за годината, както и съпътстващи бележки. |
| --- | --- |

(б)

отчетите за изпълнението на бюджета по отношение на приходите и разходите за годината, както и съпътстващи бележки.

(15)  Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юли 2018 година за финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, за изменение на регламенти (ЕС) No 1296/2013, (ЕС) No 1301/2013, (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) No 1304/2013, (ЕС) No 1309/2013, (ЕС) No 1316/2013, (ЕС) No 223/2014 и (ЕС) No 283/2014 и на Решение No 541/2014/ЕС и за отмяна на Регламент (ЕС, Евратом) No 966/2012 (ОВ L 193, 30.7.2018 г., стр. 1).

(16)  Вж. Указание за препоръчани практики No 2 (RPG 2) „Обсъждане и анализ на финансовите отчети“ на Съвета по международни счетоводни стандарти за публичния сектор (СМССПС).

(17)  Вж. точки 1.12 и 1.13 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(18)  С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 1,8 % и 3,4 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(19)  Разходите, свързани с права за получаване на плащане, включват административните разходи.

(20)  При режима на споделено управление националните органи функционират като междинно звено.

(21)  Член 317 от ДФЕС:

| | „Комисията изпълнява бюджета в сътрудничество с държавите-членки в съответствие с разпоредбите на регламентите, приети по силата на член 322, на своя собствена отговорност и в рамките на заделените бюджетни кредити, съгласно принципа на доброто финансово управление. Държавите-членки сътрудничат на Комисията, за да се гарантира използването на бюджетните кредити в съответствие с принципа на доброто финансово управление.“ |
| --- | --- |

„Комисията изпълнява бюджета в сътрудничество с държавите-членки в съответствие с разпоредбите на регламентите, приети по силата на член 322, на своя собствена отговорност и в рамките на заделените бюджетни кредити, съгласно принципа на доброто финансово управление. Държавите-членки сътрудничат на Комисията, за да се гарантира използването на бюджетните кредити в съответствие с принципа на доброто финансово управление.“

(22)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-management-and-performance-report-2018-0_en

(23)  Вж. Специален доклад No 27/2016 „Управлението в Европейската комисия — добри практики?“, препоръка 2, буква е).

(24)  Докато Сметната палата предоставя специфични оценки и изчислява нивото грешки за функциите от МФР 1а „Конкурентоспособност“, 1б „Сближаване“, 2 „Природни ресурси“ и 5 „Администрация“.

(25)  Например Комисията представя данните на ГД „Морско дело и рибарство“ в областта „Сближаване, миграция и рибарство“, докато в
  каре 1.11
  данните са включени в област „Природни ресурси“.

(26)  Вж. таблица Б в приложение 2 на Годишния доклад за управление и изпълнение на бюджета на ЕС за 2018 г., стр. 205.

(27)  Информацията е предоставена от ОЛАФ и не е проверена от нас.

ПРИЛОЖЕНИЕ 1.1

ПОДХОД И МЕТОДОЛОГИЯ НА ОДИТА

| 1) | Одитният подход на Сметната палата е представен в Наръчника за финансов одит и одит на съответствието, който може да бъде намерен на нейния уебсайт (1). За планиране на дейността си Сметната палата използва одитен модел за получаване на увереност. При него се оценяват рискът от възникване на грешки (присъщ риск) и рискът системите да не предотвратяват или да не откриват и коригират грешките (контролен риск). |
| --- | --- |

1)

ЧАСТ 1 — Подход, съгласуван със стратегията на Сметната палата за периода 2018—2020 г. по отношение на Декларацията за достоверност

| 2) | През 2018 г., първата година от нашата стратегия, увеличихме добавената стойност на изготвяната от нас Декларация за достоверност. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Последните годишни доклади показват подобрения в системите за управление и контрол и в предоставянето на информация за законосъобразността и редовността от страна на одитираните обекти. В контекста на тези развития Сметната палата ще се опита да използва по-добре, когато това е възможно, информацията относно законосъобразността и редовността на одитирания обект. Крайната цел на ЕСП е в бъдеще да премине към подход на атестация (2). Съгласно този подход одиторът събира достатъчни и подходящи доказателства, за да формулира заключение относно увереността, изразена от отговорния орган. На практика това би означавало, че в областите, за които Сметната палата е проверила, че информацията е с достатъчно високо качество и че може да черпи увереност от предоставената от одитирания обект информация за законосъобразността и редовността, тя би направила преглед на тяхната работа и ако е необходимо, би я извършила повторно. |
| --- | --- |

3)

| 4) | От 2017 г. Сметната палата е актуализирала своя одитен подход за функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“, за да вземе предвид промените в модела на системите за контрол за програмния период 2014—2020 г. Целта на ЕСП е, освен да допринесе за Декларацията за достоверност за 2018 г., да формира заключение относно надеждността на ключовия показател на Комисията за редовност в тази област — остатъчният риск от грешки (3). |
| --- | --- |

4)

ЧАСТ 2 — Подход и методология на одита за проверка на надеждността на отчетите

| 5) | Сметната палата провери консолидираните отчети на ЕС, за да определи тяхната надеждност. Те се състоят от:






  а) | консолидирани финансови отчети; и |
| --- | --- | --- |

5)

а)

консолидирани финансови отчети; и

| б) | отчети за изпълнението на бюджета. |
| --- | --- |

б)

отчети за изпълнението на бюджета.

| 6) | Консолидираните отчети следва да дават вярна представа във всички съществени аспекти за:






  а) | финансовото състояние на Европейския съюз в края на годината; |
| --- | --- | --- |

6)

а)

финансовото състояние на Европейския съюз в края на годината;

| б) | резултатите от неговите операции и парични потоци; и |
| --- | --- |

б)

резултатите от неговите операции и парични потоци; и

| в) | промените в нетните активи за приключилата година. |
| --- | --- |

в)

промените в нетните активи за приключилата година.

| 7) | В рамките на извършвания одит Сметната палата:






  а) | прави оценка на средата за счетоводен контрол; |
| --- | --- | --- |

7)

а)

прави оценка на средата за счетоводен контрол;

| б) | проверява функционирането на ключови счетоводни процедури и на процеса на приключване на финансовата година; |
| --- | --- |

б)

проверява функционирането на ключови счетоводни процедури и на процеса на приключване на финансовата година;

| в) | анализира основните счетоводни данни за съгласуваност и основателност; |
| --- | --- |

в)

анализира основните счетоводни данни за съгласуваност и основателност;

| г) | анализира и равнява отчетите и/или салдата; |
| --- | --- |

г)

анализира и равнява отчетите и/или салдата;

| д) | извършва тестове по същество на поетите задължения, плащанията и конкретни елементи от счетоводния баланс въз основа на представителни извадки; |
| --- | --- |

д)

извършва тестове по същество на поетите задължения, плащанията и конкретни елементи от счетоводния баланс въз основа на представителни извадки;

| е) | използва работата на други одитори, когато това е възможно, в съответствие с международните одитни стандарти, особено при одита на дейностите по получаване или отпускане на заеми, управлявани от Комисията, за които има външни одитни заверки. |
| --- | --- |

е)

използва работата на други одитори, когато това е възможно, в съответствие с международните одитни стандарти, особено при одита на дейностите по получаване или отпускане на заеми, управлявани от Комисията, за които има външни одитни заверки.

ЧАСТ 3 — Подход и методология на одита относно редовността на операциите

| 8) | Прилаганият понастоящем подход на ЕСП за оценка за съответствие на операциите в отчетите с нормативните разпоредби на ЕС се основава най-вече на пряка проверка за съответствие на голяма произволна представителна извадка от операции. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Сметната палата обаче преценява дали може ефективно да използва проверките относно редовността, които вече са извършени от други организации. С цел да използва резултатите от тези проверки в своята одитна дейност в съответствие с одитните стандарти, ЕСП оценява независимостта и компетентността на одитиращата организация, както и обхвата и уместността на нейната дейност. |
| --- | --- |

9)

Как се тестват операциите

| 10) | По отношение на всяка функция от МФР, за която изготвя специфична оценка (глави 5, 6, 7 и 10), Сметната палата тества представителна извадка от операции, за да изчисли дела на нередовните операции в общата популация. |
| --- | --- |

10)

| 11) | По отношение на всяка избрана операция Сметната палата определя дали заявката за възстановяване на средства или плащането са били извършени за целите, одобрени в бюджета и посочени в съответните законодателни разпоредби. Сметната палата проверява по какъв начин са изчислени сумите по заявката или плащането (при заявки за по-големи суми — въз основа на представителна извадка на всички елементи от операцията). Това включва проследяване на операцията от бюджетните сметки до нивото на крайния получател (напр. земеделски стопанин, организатор на обучение, заявител на проект в областта на помощта за развитие) и проверка на съответствието на всяко отделно ниво. |
| --- | --- |

11)

| 12) | При тестването на операциите във връзка с приходите Сметната палата проверява собствените ресурси от ДДС и от БНД, като приема за своя отправна точка макроикономическите агрегати, въз основа на които са направени изчисленията. ЕСП извършва оценка на контрола на Комисията по отношение на вноските на държавите членки до момента на получаването и вписването им в консолидираните отчети. По отношение на традиционните собствени ресурси Сметната палата проверява счетоводната документация на митническите органи и потоците от мита — отново от момента на получаването им до вписването им в отчетите от Комисията. |
| --- | --- |

12)

| 13) | В областта на разходите Сметната палата проверява плащанията, след като разходите са били извършени, регистрирани и одобрени. Тази проверка се прилага към всички категории плащания (включително тези, извършени за закупуване на активи). Сметната палата не проверява авансовите плащания в момента на тяхното извършване, а по-скоро след като:






  а) | крайните получатели на средства от ЕС (напр. земеделски стопанин, изследователски институт, дружество, извършващо строителни дейности или услуги по обществена поръчка) са представили доказателства за използването им; и |
| --- | --- | --- |

13)

а)

крайните получатели на средства от ЕС (напр. земеделски стопанин, изследователски институт, дружество, извършващо строителни дейности или услуги по обществена поръчка) са представили доказателства за използването им; и

| б) | Комисията (или друга институция или орган, управляващи средства на ЕС) е приела, че средствата са били основателно използвани, като е уравнила авансовото плащане. |
| --- | --- |

б)

Комисията (или друга институция или орган, управляващи средства на ЕС) е приела, че средствата са били основателно използвани, като е уравнила авансовото плащане.

| 14) | Одитната извадка на Сметната палата има за цел да даде приблизителна оценка на нивото на грешки като цяло, а не по отношение на отделните операции (напр. конкретен проект). ЕСП използва извадка по парична единица за избор на заявките или плащанията, а на по-ниско ниво също и отделни елементи в рамките на една операция (напр. фактури по проекти, парцели в заявка на земеделски стопанин). Процентите грешки, докладвани по тези елементи, не следва да се разглеждат като заключение по отношение на съответните операции, а по-скоро като допринасящи пряко за цялостното ниво грешки общо за разходите на ЕС. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Сметната палата не проверява ежегодно операции във всички държави членки, страни бенефициенти и/или региони бенефициенти. Споменаването на определени държави членки, страни и/или региони бенефициенти не означава, че такива случаи не могат да възникнат на други места. Илюстративните примери в настоящия доклад не представляват база за формиране на заключения относно посочените конкретни държави членки и страни и/или региони бенефициенти. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Подходът на Сметната палата не е пригоден за събиране на данни относно честотата на грешки в цялата популация. Ето защо представените данни за броя на откритите грешки в дадена функция от МФР, разходите, управлявани от дадена генерална дирекция, или разходите в дадена държава членка, не са показателни за честотата на грешките във финансираните от ЕС операции или в отделните държави членки. |
| --- | --- |

16)

Как Сметната палата оценява и представя резултатите от тестването на операциите

| 17) | Определена грешка може да се отнася до цялата или до част от сумата в дадена операция. Сметната палата дефинира грешките като количествено измерими или количествено неизмерими, в зависимост от това дали е възможно да се измери каква част от одитираната сума е засегната от грешка. Грешките, които са открити и коригирани преди и независимо от извършените от Сметната палата проверки, са изключени от изчислението и от честотата на грешките, тъй като тяхното установяване и коригиране показва, че системите за контрол са действали ефективно. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Критериите на Сметната палата за остойностяване на грешките в областта на обществените поръчки са описани в документа ‘Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification’ („Нарушение на правилата за обществени поръчки — видове нередности и основа за остойностяването им“) (4). |
| --- | --- |

18)

| 19) | Когато се обсъжда какво да се предприеме в случай на нарушение на правилата за възлагане на обществени поръчки, възможно е остойностените от Сметната палата грешки да се различават от остойностяването, което използват Комисията или държавите членки. |
| --- | --- |

19)

Изчислен процент грешки

| 20) | За повечето функции от МФР и за общия бюджет на ЕС Сметната палата представя „изчислен процент грешки“ (ELE). Изчисленият процент грешки отразява само количествено измеримите грешки. Като примери за грешки могат да се посочат количествено измеримите нарушения на приложимите нормативни разпоредби, правила, договорни условия или условия за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Сметната палата изчислява също така долна граница (LEL) и горна граница (UEL) на процента грешки. |
| --- | --- |

20)

| 21) | При изразяването на становището си ЕСП използва ниво на същественост в размер на 2 %. ЕСП взема предвид също така естеството, стойността и контекста на грешките. |
| --- | --- |

21)

| 22) | Сметната палата вече не основава своята Декларация за достоверност единствено на изчисления от нея общ процент грешки. От 2016 г. насам тя продължава да набелязва както области на бюджета на ЕС, в които очаква да открие несъществено ниво на грешки в приетите разходи, така и области с висок риск, за които допуска, че ще има съществено ниво на грешки. Това ѝ позволява да определим възможно най-ефективно дали откритите съществени грешки са широко разпространени. |
| --- | --- |

22)

Как Сметната палата проверява системите и съобщава резултатите

| 23) | Комисията, другите институции и органи на ЕС, органите на държавите членки, страните и регионите бенефициенти създават системи за управление на рисковете, засягащи бюджета, и за наблюдение/осигуряване на редовност на операциите. Разглеждането на тези системи е от полза за определяне на областите, в които е необходимо подобрение. |
| --- | --- |

23)

| 24) | Всяка функция на МФР, в т.ч. приходите, е свързана с множество отделни системи. Всяка година Сметната палата съставя извадка от системи и представя резултатите заедно с препоръки за подобрения. |
| --- | --- |

24)

Как Сметната палата достига до становищата, които изразява в Декларацията за достоверност

| 25) | Сметната палата планира дейността си така, че да получи достатъчни, уместни и надеждни одитни доказателства за своето становище относно редовността на операциите, свързани с консолидираните отчети на ЕС. Тази дейност е описана в глави 4—10. Становището на Сметната палата е изложено в Декларацията за достоверност. Извършената дейност позволява на Сметната палата да изрази информирано становище дали грешките в популацията надвишават или остават под прага на същественост. |
| --- | --- |

25)

| 26) | Когато Сметната палата установи наличието на съществено ниво на грешки и определи отражението му върху одитното становище, тя трябва да прецени дали грешките или липсата на одитни доказателства са „широко разпространени“. За тази цел ЕСП прилага насоките от МСВОИ 1705 (като в съответствие с мандата си разширява обхвата им и включва въпроси на законосъобразността и редовността). В случай че грешките са съществени и широко разпространени, ЕСП формулира отрицателно становище. |
| --- | --- |

26)

| 27) | Грешка или липса на одитни доказателства се считат за „широко разпространени“, ако по преценка на одитора, те не се ограничават до конкретни елементи, сметки или позиции от финансовите отчети (т.е. разпространени са на различни места в отчетите или тестваните операции), или ако са ограничени, но представляват или биха могли да представляват съществена част от финансовия отчет, или се отнасят до задължения за оповестяване, които са от основно значение за разбирането на финансовите отчети от страна на ползвателите. |
| --- | --- |

27)

| 28) | При общите разходи през 2018 г. изчисленият от Сметната палата процент грешки, който е най-близо до реалния, е 2,6 %. Сметната палата счита, че тези грешки не са широко разпространени, тъй като са ограничени до разходите, подчиняващи се на сложни правила (предимно свързани с възстановяване). За различните функции на МФР изчисленото ниво на грешки е различно, както е описано в глави 5—7 и 10. |
| --- | --- |

28)

Случаи на предполагаема измама

| 29) | Ако Сметната палата има основание да се съмнява, че е била извършена измама, тя докладва за това на ОЛАФ — Европейската служба за борба с измамите. ОЛАФ отговаря за провеждането на по-нататъшни разследвания. Сметната палата докладва на ОЛАФ няколко случая годишно. |
| --- | --- |

29)

ЧАСТ 4 — Връзка между одитните становища относно надеждността на отчетите и тези относно редовността на операциите

| 30) | Сметната палата изразява:






  а) | одитно становище относно консолидираните отчети на ЕС за приключилата финансова година; и |
| --- | --- | --- |

30)

а)

одитно становище относно консолидираните отчети на ЕС за приключилата финансова година; и

| б) | одитни становища относно редовността на приходите и разходите, свързани с отчетите. |
| --- | --- |

б)

одитни становища относно редовността на приходите и разходите, свързани с отчетите.

| 31) | Сметната палата извършва своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и Етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (МФС) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). |
| --- | --- |

31)

| 32) | Когато одиторите формулират одитни становища както относно надеждността на отчетите, така и относно редовността на свързаните с тях операции, съгласно стандартите изразяването на модифицирано становище относно редовността на операциите само по себе си не води до модифицирано становище относно надеждността на отчетите. |
| --- | --- |

32)

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditMethodology.aspx

(2)  Вж. МСВОИ 4000, точка 40.

(3)  Вж. Информационен документ „Променен подход на Европейската сметна палата към одита в областта на сближаването за целите на Декларацията за достоверност“, публикуван на нашия уебсайт (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=44524)

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

---

ГЛАВА 2

Бюджетно и финансово управление

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 2.1—2.3 |
| --- | --- |

| Бюджетно управление през 2018 г. | 2.4—2.21 |
| --- | --- |

| Почти напълно са използвани предоставените в бюджета кредити за поемане на задължения и за извършване на плащания | 2.4—2.7 |
| --- | --- |

| Забавянията в изпълнението на ЕСИ фондовете са се отразили върху изпълнението на МФР | 2.8—2.21 |
| --- | --- |

| Значителни суми неизползвани годишни средства по ЕСИ фондовете са върнати в бюджета на ЕС, главно поради забавяне | 2.9—2.11 |
| --- | --- |

| Значителна част от общия марж за плащанията не е била необходима | 2.12—2.16 |
| --- | --- |

| Продължават да нарастват непогасените поети задължения | 2.17—2.18 |
| --- | --- |

| Бъдещите бюджети са изложени на риск от недостиг на бюджетни кредити за плащания | 2.19—2.21 |
| --- | --- |

| Въпроси на финансовото управление, свързани с бюджета за 2018 г. и с бъдещето | 2.22—2.41 |
| --- | --- |

| Усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове от страна на държавите членки продължава да бъде предизвикателство | 2.22—2.24 |
| --- | --- |

| Увеличаването на гаранциите засилва рисковата експозиция на бюджета на ЕС | 2.25—2.32 |
| --- | --- |

| Европейска инвестиционна банка — неразделна част от архитектурата на ЕС, но с различни правила за отчетност | 2.33—2.41 |
| --- | --- |

| Заключения и препоръки | 2.42—2.48 |
| --- | --- |

| Заключения | 2.42—2.47 |
| --- | --- |

| Препоръки | 2.48 |
| --- | --- |

Приложение 2.1 — Мандати на ЕИБ от ЕС — основни категории

Приложение 2.2 — Финансови инструменти на ЕС, управлявани от Групата на ЕИБ

Въведение

| 2.1. | В настоящата глава Сметната палата прави преглед на въпроси, свързани с бюджетното и финансовото управление на ЕС. Посочени са също така рисковете и предизвикателствата пред бюджета на ЕС в идващите години, въз основа на информация от текущата ни работа и вижданията ни, изразени в нашите специални доклади, бързи прегледи на конкретни казуси, информационно-аналитични документи и становища. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | През май 2018 г. Комисията внесе предложение за новата Многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. (1) пред Европейския парламент и Съвета (които заедно съставляват бюджетния орган). Преговорите са в ход с оглед на постигането на споразумение до края на 2019 г. По този въпрос сме изразили вижданията си в отделен информационно-аналитичен документ (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС не се отразява върху бюджетните сметки за 2018 г. В анализа си на места правим прогнози за бъдещите бюджети на ЕС. В тези случаи допускаме, че проектът на споразумение за оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС (3) ще бъде одобрен и приложен. |
| --- | --- |

2.3.

Бюджетно управление през 2018 г.

Почти напълно са използвани предоставените в бюджета кредити за поемане на задължения и за извършване на плащания

| 2.4. | Всяка година бюджетният орган определя лимит за нови финансови задължения на ЕС (бюджетни кредити за поемане на задължения) и за плащания, които могат да се извършат от бюджета на ЕС (бюджетни кредити за извършване на плащания). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | През 2018 г. кредитите за поемане на задължения са използвани почти изцяло. От 160,7 млрд. евро в бюджета на ЕС за 2018 г. са усвоени 159,9 млрд. евро (99,5 %) (вж.
  каре 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Също така ЕС е използвал почти всички налични кредити за плащания, включени в окончателния бюджет (4). От наличните 144,8 млрд. са направени плащания за 142,7 млрд. евро (98,6 %) (5) (вж.
  каре 2.1
  ). В двете предхождащи години плащанията са били по-малко от първоначално предвиденото в бюджета. Налице е съществено увеличение в заявките за плащания от държавите членки по европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) през 2018 г. (6) Тези средства представляват около 43 % от МФР за периода 2014—2020 г. (7). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Разликата между първоначалния и окончателния бюджет е малка. Шестте изменящи бюджета, приети през 2018 г., са добавили само 583 млн. евро (8) бюджетни кредити за поемане на задължения и 87 млн. евро бюджетни кредити за плащания.






  Каре 2.1


  Изпълнение на бюджета за 2018 г.
















  Бележка: | Таванът на МФР е максималната годишна сума, която може да бъде използвана по силата на настоящия регламент за МФР. Въпреки това е разрешенобюджетните кредити за поемане на задължения и тяхното използване да надхвърлят тавана със стойността на специалните инструменти (вж. член 3, параграф 2 от Регламента за МФР). |
| --- | --- | --- |

2.7.

Каре 2.1

Изпълнение на бюджета за 2018 г.

Image 12

Бележка:

Таванът на МФР е максималната годишна сума, която може да бъде използвана по силата на настоящия регламент за МФР. Въпреки това е разрешенобюджетните кредити за поемане на задължения и тяхното използване да надхвърлят тавана със стойността на специалните инструменти (вж. член 3, параграф 2 от Регламента за МФР).

| Източник: | Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз — Финансова 2018 година, Отчети за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки — бележки 4.1—4.3 и техническата корекция за 2018 г. |
| --- | --- |

Източник:

Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз — Финансова 2018 година, Отчети за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки — бележки 4.1—4.3 и техническата корекция за 2018 г.

Забавянията в изпълнението на ЕСИ фондовете са се отразили върху изпълнението на МФР

| 2.8. | ЕСИ фондовете имат отражение върху планирането и изпълнението на МФР поради две основни причини. Най-напред, те са съществена част от МФР. На второ място, те се изпълняват чрез многогодишни кредити за поемане на задължения, а заявките за плащания могат да се подават в която и да е година след поемането на задължението. Забавянията в изпълнението на ЕСИ фондовете, които Комисията отбеляза по-рано, а Сметната палата потвърди (9), продължават да дават отражение върху последните години от настоящата МФР. Сметната палата отбелязва, че за Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) процентите на усвояване са значително по-високи от тези за другите ЕСИ фондове. Има забавяне в подаването на значителни по размер заявки за плащане, които ще бъдат представени през следващите години. Това е повлияло върху използването на авансовото финансиране и развитието на непогасените поети задължения и ще се отрази върху нуждите от бюджетни кредити за плащания в началото на следващата МФР, както е описано по-нататък. |
| --- | --- |

2.8.

Значителни суми неизползвани годишни средства по ЕСИ фондовете са върнати в бюджета на ЕС, главно поради забавяне

| 2.9. | Всяка година държавите членки получават годишно авансово финансиране от бюджета на ЕС за операции по ЕСИ фондовете (с изключение на ЕЗФРСР (10)). Ако дадена държава членка подаде заявки за сума, по-малка от сумата на полученото авансово финансиране, неизползваното авансово финансиране се връща в бюджета на ЕС през следващата година. Това се случва в рамките на годишната процедура на проверка и приемане на отчетите на ЕСИ фондовете, която е въведена в настоящата МФР и е приложена за пръв път през 2017 г. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Неизползваните суми авансово финансиране се включват повторно в бюджета на ЕС като целеви приходи. Те са предназначени за използване само в бюджетните редове за ЕСИ фондовете и допълват бюджета за годината под формата на бюджетни кредити за поемане на задължения и за извършване на плащания. Бюджетните кредити за поемане на задължения се усвояват през същата година. Бюджетните кредити за плащания трябва да бъдат използвани за плащания към държавите членки през същата или следващата година, за да не бъдат отменени. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Държавите членки са получили годишно авансово финансиране от 6,8 млрд. евро през 2016 г. и 9,0 млрд. евро през 2017 г. Главно поради забавяне в изпълнението държавите членки са върнали значителни суми от неизползваното годишно авансово финансиране — съответно 6,6 млрд. евро през 2017 г. и 8,1 млрд. евро през 2018 г. Това значително е увеличило целевите приходи през тези две години. Бюджетните кредити за плащания, създадени от тези върнати суми, са използвани за плащания по заявките от държавите членки за възстановяване на разходи, надвишаващи значително одобрения бюджет за годината. Плащанията са в размер на 5,4 млрд. евро през 2017 г. и 6,9 млрд. евро през 2018 г. (вж.
  каре 2.2
  по-долу). Ако тези бюджетни кредити за плащания не бяха предоставени за повторна употреба, можеше да се наложи използването на общия марж за плащанията (ОМП) през 2018 г.






  Каре 2.2


  Изплатени суми от целевите приходи
















  Източник: | ЕСП, въз основа на Доклада за бюджетното и финансовото управление на Европейската комисия (2014—2018 г.). |
| --- | --- | --- |

2.11.

Каре 2.2

Изплатени суми от целевите приходи

Image 13

Източник:

ЕСП, въз основа на Доклада за бюджетното и финансовото управление на Европейската комисия (2014—2018 г.).

Значителна част от общия марж за плащанията не е била необходима

| 2.12. | Общият марж за плащанията (ОМП) е механизъм, въведен в настоящата МФР, за да осигури по-голяма гъвкавост на бюджетните кредити за плащания. С него се цели да се избегне рискът от недостиг на бюджетни кредити за плащания, както се е случвало през последните години на предходната МФР (11). Този механизъм дава възможност неизползваните бюджетни кредити за всяка година, в рамките на тавана на МФР, да бъдат прехвърлени за следващи години. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Размерът на разполагаемия ОМП, прехвърлен от предходни години за периода 2018—2020 г., е 33,7 млрд. евро (2018 г. — 5,3 млрд. евро; 2019 г. — 12,9 млрд. евро и 2020 т. — 15,5 млрд. евро) (вж.
  каре 2.3
  ). МФР е определила таван от 36,5 млрд. евро за използването на ОМП за периода 2018—2020 г. (2018 г. — 8,0 млрд. евро; 2019 г. — 12,9 млрд. евро и 2020 т. — 15,5 млрд. евро).






  Каре 2.3


  Предоставен ОМП и тавани
















  Бележка: | Разпределението на ОМП за дадена година се основава на очаквания от Комисията профил на нуждите от плащания. |
| --- | --- | --- |

2.13.

Каре 2.3

Предоставен ОМП и тавани

Image 14

Бележка:

Разпределението на ОМП за дадена година се основава на очаквания от Комисията профил на нуждите от плащания.

| Източник: | ЕСП, въз основа на техническите корекции на МФР, докладите за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки към консолидираните отчети на ЕС. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП, въз основа на техническите корекции на МФР, докладите за изпълнението на бюджета и обяснителни бележки към консолидираните отчети на ЕС.

| 2.14. | През 2018 г. не е имало необходимост от допълнителни плащания и тези 5,3 млрд. евро осигурен ОМП от предишни години не са били необходими. Те обаче не са могли да бъдат прехвърлени за следващата година, тъй като са достигнати таваните за ОМП за 2019 и 2020 г. По същата причина не е могла да бъде прехвърлена за 2019 или 2020 г. допълнителна сума в размер на 11,2 млрд. евро бюджетни кредити за плащания, неизползвани през 2018 г. (12) |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Според първоначалния бюджет за 2019 г. предоставените за ОМП 12,9 млрд. евро за годината също няма да бъдат необходими за покриване на нуждите от плащания (13). Освен това, съгласно проекта на бюджет за 2020 г. (14), през 2020 г. може да не са необходими всичките 15,5 млрд. евро предоставен ОМП. Следователно общо 33,7 млрд. евро по наличния ОМП може да не бъдат необходими в периода 2018—2020 г. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Освен ако нуждите от плащания не нараснат в периода 2019—2020 г., 33,7 млрд. евро, предоставени за ОМП, ще останат неизползвани до 2020 г. Заедно с 11,2 млрд. евро неизползвани бюджетни кредити за плащания от 2018 г., които не са могли да бъдат прехвърлени за следващи години (вж. точка 2.14), общо 44,9 млрд. евро бюджетни кредити за плащания може да останат неизползвани до 2020 г. Гъвкавостта, която се осигурява чрез ОМП, приключва с текущата МФР през 2020 г. Този марж не е в състояние да отговори на нуждите от гъвкавост в следващата МФР (вж. точки 2.19—2.21). |
| --- | --- |

2.16.

Продължават да нарастват непогасените поети задължения

| 2.17. | Непогасените поети задължения са продължили да нарастват, достигайки 281,2 млрд. евро в края на 2018 г. (2017 г. — 267,3 млрд. евро). Те са се увеличили с 36 % (73,7 млрд. евро) през последните седем години от 2011 г. насам, съответната година в рамките на предишната МФР (вж.
  каре 2.4
  ). Въз основа на дългосрочната прогноза на Комисията (15), непогасените поети задължения ще достигнат 313,8 млрд. евро до 2023 г., което е близко до нашите прогнози.






  Каре 2.4


  Непогасени задължения, поети задължения и плащания, вкл. прогнози до 2023 г.
















  Източник: | За 2007—2018 г. — консолидирани годишни отчети на ЕС. За прогнозите: ЕСП, въз основа на бюджета за 2019 г. и COM(2018) 687 final — Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета — „Дългосрочна прогноза за входящите и изходящите парични потоци на бюджета на ЕС (2019—2023 г.)“. |
| --- | --- | --- |

2.17.

Каре 2.4

Непогасени задължения, поети задължения и плащания, вкл. прогнози до 2023 г.

Image 15

Източник:

За 2007—2018 г. — консолидирани годишни отчети на ЕС. За прогнозите: ЕСП, въз основа на бюджета за 2019 г. и COM(2018) 687 final — Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета — „Дългосрочна прогноза за входящите и изходящите парични потоци на бюджета на ЕС (2019—2023 г.)“.

| 2.18. | Сметната палата прави подробен анализ на непогасените поети задължения в своя документ „Преглед на неизпълнените поети задължения в бюджета на ЕС“ (16), в който се разглежда периодът до края на 2017 г. Според Сметната палата има три основни причини за тяхното увеличение — разликата през годината между поетите задължения и извършените плащания, бавното изпълнение на ЕСИ фондовете и увеличеният размер на бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

2.18.

Бъдещите бюджети са изложени на риск от недостиг на бюджетни кредити за плащания

| 2.19. | Съществува риск, че няма да бъдат предоставени достатъчно бюджетни кредити за плащания, чрез които да се покрият всички дължими суми през първите години на новата МФР. В своята дългосрочна прогноза (17) Комисията предвижда, че бюджетните кредити за плащания през 2019 и 2020 г. ще бъдат значително под таваните (18). Това означава, че нуждите от плащания, които преди това е било планирано да бъдат покрити през 2019—2020 г., ще бъдат пренесени за първите години на новата МФР. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Стойността на заявките, които ще бъдат подадени в периода 2021—2023 г., до голяма степен ще зависи от изпълнението на оперативните програми по ЕСИ фондовете от страна на държавите членки. Въз основа на извършения от нас преглед считаме, че наличните бюджетни кредити за плащания в началото на МФР за периода 2021—2027 г. може да не бъдат достатъчни за покриването на всички нужди от плащания през първите години на периода. Това може да е валидно най-вече за 2021 г., първата година от новата МФР. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | В дългосрочната прогноза на Комисията предвидените бюджетни кредити за плащания за 2021 г., свързани с поети задължения отпреди 2021 г. по функции 1б и 2 (19), най-вече по ЕСИ фондовете, възлизат на 63,7 млрд. евро. Съгласно МФР за периода 2007—2013 г. около 40 % от непогасените задължения по фондовете в областта на сближаването в края на 2013 г. — последната година от тази МФР, са изплатени през 2014 г. — първата година от настоящата МФР. Ако се предположи, че подобен дял (40 %) задължения по ЕСИ фондовете от настоящата МФР, останали непогасени до края на 2020 г., ще бъдат дължими за изплащане през 2021 г., прогнозните бюджетни кредити за плащания в размер на 63,7млрд. евро може да не са достатъчни. Непогасените задължения по ЕСИ фондовете са достигнали 200,9 млрд. евро в края на 2018 г. и ще се увеличат още повече до края на 2020 г. 40 % от непогасените задължения по ЕСИ фондовете за 2018 г. вече са 80 млрд. евро (значително над прогнозираните бюджетни кредити за плащания в размер на 63,7 млрд. евро), а 40 % от непогасените задължения през 2020 г. вероятно ще бъдат с още по-голям размер. Рискът от недостиг на бюджетни кредити за плащания е дори по-голям, като се има предвид, че усвояването на ЕСИ фондовете е забавено в още по-голяма степен в сравнение с предишната МФР, както и че могат да бъдат подадени повече заявки, отколкото през 2014 г. |
| --- | --- |

2.21.

Въпроси на финансовото управление, свързани с бюджета за 2018 г. и с бъдещето

Усвояването на европейските структурни и инвестиционни фондове от страна на държавите членки продължава да бъде предизвикателство

| 2.22. | Усвояването на ЕСИ фондовете е набрало скорост през 2018 г. — петата година от настоящата МФР. Въпреки това до края на годината на държавите членки са изплатени средно само 27,3 % от общия размер на средствата по цялата МФР, в сравнение с 33,4 % до края на 2011 г. — съответната година от предишната МФР. През 2018 г. са изплатени 10,9 % от общия размер на отпуснатите средства, почти същият процент като изплатените средства по МФР през 2011 г. (11,3 %). Поради по-бавно от очакваното изпълнение през първите години на настоящата МФР (20), кумулативният процент на усвояване значително изостава в сравнение с предходната МФР. В допълнение към риска от недостиг на бюджетни кредити за плащания в началото на следващата МФР, ще има и значително припокриване на периодите на МФР, което вероятно ще създаде твърде голямо натоварване на администрациите на държавите членки и ще предизвиква забавяния през първите години на МФР за периода 2021—2027 г., подобно на тези, които са се случили през настоящата МФР. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | В диаграмата в
  каре 2.5
  е показано каква част от общия размер на средствата от ЕСИ фондовете за настоящата МФР са били изплатени до края на 2018 г. и каква — до края на 2011 г., съответната година от предходната МФР. От нея става ясно, че само България, Люксембург, Австрия, Румъния и Финландия имат по-бързо усвояване по време на текущата МФР, отколкото по време на предходната.






  Каре 2.5


  Процент на усвояване на средства от ЕСИ фондовете по държави членки в края на 2018 г. и края на 2011 г.
















  Източник: | ЕСП въз основа на информация от Комисията. |
| --- | --- | --- |

2.23.

Каре 2.5

Процент на усвояване на средства от ЕСИ фондовете по държави членки в края на 2018 г. и края на 2011 г.

Image 16

Източник:

ЕСП въз основа на информация от Комисията.

| 2.24. | Слабото усвояване на средства от ЕСИ фондовете е допринесло за увеличаването на непогасените задължения по тях.
  Каре 2.6
  по-долу показва непогасените задължения по държави членки, като суми в евро и като процент от техните разходи на сектор „Държавно управление“ за 2018 г.






  Каре 2.6


  Непогасени поети задължения по ЕСИ фондовете по държави членки
















  Източник: | ЕСП, въз основа на информация от Комисията. Данни на Евростат за сектор „Държавно управление“ за 2018 г. |
| --- | --- | --- |

2.24.

Каре 2.6

Непогасени поети задължения по ЕСИ фондовете по държави членки

Image 17

Източник:

ЕСП, въз основа на информация от Комисията. Данни на Евростат за сектор „Държавно управление“ за 2018 г.

Увеличаването на гаранциите засилва рисковата експозиция на бюджета на ЕС

| 2.25. | Както е показано в
  каре 2.7
  по-долу, гаранциите са се увеличили през последните няколко години, главно поради добавянето на гаранцията за Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) и гаранцията за Европейския фонд за устойчиво развитие (ЕФУР). Целта на тези гаранции е да спомагат за привличането на външни средства с оглед увеличаване на потенциалното въздействие от бюджета на ЕС. Други гаранции, финансирани от бюджета на ЕС, са гаранциите за мандата за външно кредитиране на ЕИБ (21) и гаранциите на ЕС за операции по отпускане и получаване на заеми — предимно заеми за държави членки (22), съществували в продължение на много години на относително постоянно ниво. Този ръст обаче е изложил бюджета на ЕС на потенциални рискове, които трябва да бъдат наблюдавани непрекъснато, за да не станат прекомерни (23).






  Каре 2.7


  Максимално възможна и действителна експозиция на бюджета на ЕС по гаранциите
















  Източник: | ЕСП, въз основа на консолидираните отчети на Европейския съюз за периода 2015—2018 г. |
| --- | --- | --- |

2.25.

Каре 2.7

Максимално възможна и действителна експозиция на бюджета на ЕС по гаранциите

Image 18

Източник:

ЕСП, въз основа на консолидираните отчети на Европейския съюз за периода 2015—2018 г.

| 2.26. | Таваните показват максималната възможна експозиция на бюджета на ЕС. Удължаването на срока на действие на ЕФСИ (24) и въвеждането на гаранцията за ЕФУР са увеличили таваните през 2018 г., като са достигнали 125,5 млрд. евро в края на 2018 г. Действителната експозиция постепенно ще се увеличава с извършването на плащания (25). Действителната експозиция в края на 2018 г. е общо 92,8 млрд. евро. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Някои от гаранциите се финансират от гаранционни фондове, осигурявайки ликвиден буфер срещу потенциални загуби. Активите, държани от трите гаранционни фонда в края на 2018 г., са в размер на общо 8,3 млрд. евро (5,5 млрд. евро в гаранционния фонд за ЕФСИ, 2,5 млрд. евро в Гаранционния фонд за външни дейности и 0,3 млрд. евро в Гаранционния фонд за ЕФУР). Плащанията от тези гаранционни фондове се извършват, когато гаранциите се активират. В края на 2018 г. размерът на активираните гаранции е незначителен. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Бъдещи събития могат да доведат до активиране на гаранции, които ще изискват незабавно плащане. Комисията основава своята оценка на риска от настъпването на тези събития върху данни за минали периоди, референтни показатели, преобладаващи условия и професионална оценка. Пример за оценка на риска е включен в преоценката на Комисията за гаранцията за ЕФСИ като част предложението ѝ за удължаване на срока на ЕФСИ (26). Освен това Комисията изготвя годишен доклад относно гаранциите, осигурени от бюджета, който съдържа анализ на тези рискове (27). |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Съществуват различни механизми за незабавно предоставяне на средства, в случай че постъпи искане за изпълнение на гаранциите, като например гаранционните фондове (28). Тези фондове покриват загуби във връзка с гаранциите на ЕС и са създадени със средства от бюджета на ЕС в рамките на тавана на МФР. При нормални обстоятелства нуждите от плащания могат да бъдат покрити от тези гаранционни фондове и от бюджетни кредити за плащания в рамките на тавана на МФР. Освен това съществува таван на собствените ресурси, който значително надвишава тавана на МФР (вж.
  каре 2.8
  ) и служи като защитен буфер за преодоляване на извънредни обстоятелства, като например сериозни икономически спадове. Сборът от всички собствени ресурси, събрани от държавите членки през дадена година, не може да надвишава 1,20 % от съвкупния БНД на всички държави членки. Наличната сума, която представлява разликата между тавана на МФР и тавана на собствените ресурси и служи за покриване на бюджетните кредити за плащания, варира всяка година и се преизчислява ежегодно като част от техническата корекция на МФР, независимо от размера на другите приходи. За 2018 г. тя е 33,9 млрд. евро, 0,22 % от съвкупния БНД на всички държави членки.






  Каре 2.8


  МФР и таваните на собствените ресурси















  (*) | Без да се вземат предвид други евентуално получени приходи. |
| --- | --- | --- |

2.29.

Каре 2.8

МФР и таваните на собствените ресурси

Image 19

(*)

Без да се вземат предвид други евентуално получени приходи.

| Източник: | ЕСП, въз основа на извършената през 2018 г. техническа корекция. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП, въз основа на извършената през 2018 г. техническа корекция.

| 2.30. | Оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС ще доведе до намаляване на съвкупния БНД на държавите членки, а включването на Европейския фонд за развитие (ЕФР) в бюджета на ЕС ще увеличи таваните на МФР. Предвид тези промени и с цел те да бъдат отразени, Комисията е предложила за следващата МФР увеличаване на тавана на собствените ресурси с 0,09 % (29) до 1,29 % от съвкупния БНД на всички държави членки. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Освен това за МФР за периода 2021—2027 г. Комисията ще обедини гаранционните фондове в общ обезпечителен фонд въз основа на ефективен процент на обезпечаване (30) с оглед на по-доброто управление на предоставените гаранции (31). |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | В новия Финансов регламент се признава нарастващото значение на гаранциите, финансовата помощ и финансовите инструменти. Той консолидира всички относими разпоредби в нов дял X (членове 208—220), който урежда въпросите, свързани с тази област. В становището си относно Финансовия регламент Сметната палата приветства включването на нов Дял X (32). |
| --- | --- |

2.32.

Европейска инвестиционна банка — неразделна част от архитектурата на ЕС, но с различни правила за отчетност

| 2.33. | Целта на Групата на ЕИБ (33) е да предоставя заеми, гаранции и други форми на подпомагане с нестопанска цел, чрез което да служи на интересите на ЕС. В края на 2018 г. общата сума на непогасените отпуснати заеми от Групата на ЕИБ е 536 млрд. евро (2017 г. — 548) (34). |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Част от дейностите на Групата на ЕИБ са уредени от поредица от мандати от ЕС (вж.
  приложение 2.1
  ). В последните години ЕС използва във все по-голяма степен финансови инструменти и бюджетни гаранции, предоставени на Групата на ЕИБ за покриване на част от нейните финансови дейности. Най-значително е увеличението чрез ЕФСИ от 2015 г. насам. В края на 2018 г. Групата на ЕИБ е подписала финансови операции, подкрепени от ЕФСИ, на стойност общо 53,6 млрд. евро (2017 г. — 36,7 млрд. евро). През 2019 г. Сметната палата публикува специален доклад относно функционирането на ЕФСИ, в който анализира необходимите действия за превръщането на ЕФСИ в изцяло успешен механизъм (35). Освен това в предишни доклади Сметната палата е докладвала за управлението на Групата на ЕИБ на други фондове на ЕС (36). |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | В
  каре 2.9
  са представени бюджетните кредити за поемане на задължения и за извършване на плащания от ЕС за Групата на ЕИБ от 2007 г. насам, по-специално за такси за консултантски услуги и управление на средствата на ЕС и трансфери, свързани с финансови инструменти. Сумите включват разходи от всички части на бюджета, с изключение на функция 5 от МФР „Администрация“. Повечето от тези разходи са по функция 1 от МФР „Интелигентен и приобщаващ растеж“ и функция 4 „Глобална Европа“. През периода 2007—2018 г. е поето задължение от бюджета на ЕС към Групата на ЕИБ в размер на общо 14,7 млрд. евро и са изплатени общо 12,3 млрд. евро (37). Графиката показва стабилна дългосрочна тенденция за плащанията към Групата на ЕИБ с промените през различните години (38).






  Каре 2.9


  Годишни задължения и плащания към ЕИБ
















  Източник: | ЕСП въз основа на данни от Комисията. |
| --- | --- | --- |

2.35.

Каре 2.9

Годишни задължения и плащания към ЕИБ

Image 20

Източник:

ЕСП въз основа на данни от Комисията.

| 2.36. | В
  каре 2.10
  са представени бюджетните кредити за задължения и за плащания от бюджета на ЕС от 2007 г. насам, за годишното обезпечаване на Гаранционния фонд за външни дейности и Гаранционния фонд на ЕФСИ (39). Бюджетните задължения за обезпечаване на двата гаранционни фонда възлизат на 9,8 млрд. евро, а плащанията на 7,1 млрд. евро през същия период, повечето от които са свързани с периода 2015—2018 г.






  Каре 2.10


  Годишни задължения и плащания към двата гаранционни фонда
















  Източник: | ЕСП въз основа на данни от Комисията. |
| --- | --- | --- |

2.36.

Каре 2.10

Годишни задължения и плащания към двата гаранционни фонда

Image 21

Източник:

ЕСП въз основа на данни от Комисията.

| 2.37. | Двете графики илюстрират нарастващото значение на Групата на ЕИБ с течение на времето като партньор в изпълнението на бюджета на ЕС. Най-значителното увеличение е от обезпечаването със средства на Гаранционния фонд за ЕФСИ. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Отношенията между бюджета на ЕС и Групата на ЕИБ са сложни и значими, въпреки че Групата на ЕИБ не е част от бюджета. Бюджетът на ЕС предоставя финансиране от различни бюджетни редове и по много различни начини, включително чрез пряка безвъзмездна помощ, бюджетни гаранции от ЕС, финансирани от гаранционни фондове, и прехвърлено от ЕС финансиране на Групата на ЕИБ посредством органите на държавите членки при споделено и непряко управление. Групата на ЕИБ управлява също така голям брой финансови инструменти на ЕС, които подпомагат различни политики на ЕС (вж.
  приложение 2.2
  ). ЕИБ информира Сметната палата, че към 2018 г. почти 35 % от годишния ѝ обем заеми се формират от операции в рамките на предоставен мандат, голяма част от които са с ЕС. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | ЕИБ разкри пред Сметната палата на много късен етап от одита финансовия обем на управляваните от нея мандати на ЕС, които се финансират от бюджета на ЕС или ЕФР, поради което не можахме да извършим солиден анализ и проверка на предоставената информация. В
  каре 2.11
  са показани основните компоненти на финансовите взаимоотношения между бюджета на ЕС и ЕФР, от една страна, и Групата на ЕИБ, от друга. Графиката представя управлението и потока на средства между държавите членки, Комисията и Групата на ЕИБ.






  Каре 2.11


  Управление и движение на средства между държавите членки, Комисията и Групата на ЕИБ
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

2.39.

Каре 2.11

Управление и движение на средства между държавите членки, Комисията и Групата на ЕИБ

Image 22

Източник:

ЕСП.

| 2.40. | Съгласно временното и частично споразумение между Европейския парламент и Съвета, сключено през април 2019 г., очаква се Групата на ЕИБ да играе важна роля в изпълнението на политиката на ЕС в следващата МФР чрез програмата InvestEU, която се основава на опита с ЕФСИ (вж.
  каре 2.12
  ).






  Каре 2.12


  Програма InvestEU






  Програмата InvestEU включва фонда InvestEU, Консултантския център InvestEU и Портала InvestEU. Предназначена е да подпомага конкурентоспособността, растежа и заетостта чрез инвестиции и иновации в ЕС.
  Комисията предложи програмата InvestEU въз основа на модела на бюджетната гаранция за ЕФСИ. Програмата има за цел да привлече 650 млрд. евро допълнителни инвестиции чрез предоставяне на гаранция от бюджета на ЕС в размер на 38 млрд. евро. Очакваният процент на обезпечаване на гаранцията е 40 %, което означава, че програмата ще отдели 15,2 млрд. евро от бюджета на ЕС за покриване на искания за активиране на гаранцията.
  Основният партньор на ЕС за нейното изпълнение ще е Групата на ЕИБ.







  Източник: | Предложение на Комисията COM(2018) 439 |
| --- | --- | --- |

2.40.

Каре 2.12

Програма InvestEU

Програмата InvestEU включва фонда InvestEU, Консултантския център InvestEU и Портала InvestEU. Предназначена е да подпомага конкурентоспособността, растежа и заетостта чрез инвестиции и иновации в ЕС.

Комисията предложи програмата InvestEU въз основа на модела на бюджетната гаранция за ЕФСИ. Програмата има за цел да привлече 650 млрд. евро допълнителни инвестиции чрез предоставяне на гаранция от бюджета на ЕС в размер на 38 млрд. евро. Очакваният процент на обезпечаване на гаранцията е 40 %, което означава, че програмата ще отдели 15,2 млрд. евро от бюджета на ЕС за покриване на искания за активиране на гаранцията.

Основният партньор на ЕС за нейното изпълнение ще е Групата на ЕИБ.

Източник:

Предложение на Комисията COM(2018) 439

| 2.41. | Групата на ЕИБ не е институция на ЕС, но въпреки това е неразделна част от неговата архитектура и е създадена по силата на Договорите на ЕС, за да служи на неговите цели. Предвид нейния специфичен характер, тя има различно управление и структура в сравнение с останалата част от бюджета на ЕС. Понастоящем операциите на Групата на ЕИБ, които не се финансират от бюджета на ЕС, но служат на същите цели на ЕС, не попадат в обхвата на одитните правомощия на Сметната палата. Поради това ЕСП не е в състояние да представи цялостна картина на всички операции на Групата на ЕИБ. В информационно-аналитичния документ на Сметната палата относно бъдещето на финансите на ЕС (февруари 2018 г.) предложихме да бъдем поканени да одитираме и несвързаните с бюджета на ЕС операции на ЕИБ. Това не би попречило на ЕИБ да запази текущите си договорености с частни одиторски дружества за одит на надеждността на отчетите. Европейският парламент подкрепи предложението в своята резолюция относно Годишния доклад относно контрола на финансовите дейности на ЕИБ за 2017 г. (40) |
| --- | --- |

2.41.

Заключения и препоръки

Заключения

| 2.42. | Въз основа на своите констатации и оценки Сметната палата посочва по-долу основните проблеми, които оказват влияние върху бюджетното и финансовото управление на ЕС през 2018 г., някои от които могат да представляват риск за бъдещите бюджети, по-специално през първите години на следващата МФР. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Предоставените бюджетни кредити за задължения и за плащания в окончателния бюджет са почти напълно използвани (вж. точки 2.4—2.7). |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Изоставането в усвояването на ЕСИ фондовете се е отразило върху изпълнението на МФР в различни аспекти и може да повлияе и на бъдещата МФР:






  — | Значителни суми годишно авансово финансиране са върнати в бюджета на ЕС (вж. точки 2.8—2.11). |
| --- | --- | --- |

2.44.

—

Значителни суми годишно авансово финансиране са върнати в бюджета на ЕС (вж. точки 2.8—2.11).

| — | Значителна част от ОМП не е била необходима, но не може да бъде прехвърлена на новата МФР (вж. точки 2.12—2.16). |
| --- | --- |

—

Значителна част от ОМП не е била необходима, но не може да бъде прехвърлена на новата МФР (вж. точки 2.12—2.16).

| — | Високият процент непогасени поети задължения се дължи главно на бавното изпълнение на ЕСИ фондовете, но също и на разликата през годината между поетите задължения и извършените плащания, както и на увеличението на размера на бюджета на ЕС. През 2018 г. продължават да се увеличават непогасените задължения (вж. точки 2.17—2.18). |
| --- | --- |

—

Високият процент непогасени поети задължения се дължи главно на бавното изпълнение на ЕСИ фондовете, но също и на разликата през годината между поетите задължения и извършените плащания, както и на увеличението на размера на бюджета на ЕС. През 2018 г. продължават да се увеличават непогасените задължения (вж. точки 2.17—2.18).

| — | Първите години на новата МФР могат да бъдат изложени на риск от недостиг на бюджетни кредити за плащания (вж. точки 2.19—2.21). |
| --- | --- |

—

Първите години на новата МФР могат да бъдат изложени на риск от недостиг на бюджетни кредити за плащания (вж. точки 2.19—2.21).

| 2.45. | Като цяло усвояването на ЕСИ фондовете от държавите членки е по-ниско, отколкото през съответната година на предходната многогодишна финансова рамка (МФР) (вж. точки 2.22—2.24). |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Гаранциите, финансирани от бюджета на ЕС, са се увеличили през последните години. Това увеличава рисковата експозиция на бюджета на ЕС. Очакваното от Комисия ниво на загуби се покрива от гаранционни фондове, които новата МФР ще обедини в един общ обезпечителен фонд (вж. точки 2.25—2.32). |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Групата на ЕИБ е неразделна част от архитектурата на ЕС. В последните години ЕС използва във все по-голяма степен финансови инструменти и бюджетни гаранции, предоставени на Групата на ЕИБ. Очаква се тя да играе важна роля в изпълнението на политиката на ЕС през следващата МФР. Групата на ЕИБ има сложни взаимоотношения с бюджета на ЕС и механизми за отчетност, които са различни от тези на институциите на ЕС. Понастоящем операциите на Групата на ЕИБ, които не се финансират от бюджета на ЕС, но обслужват същите цели на ЕС, не попадат в одитните правомощия на Сметната палата. Това означава, че не сме в състояние да представим пълна картина на връзките между операциите на Групата на ЕИБ и бюджета на ЕС. Поради това Сметната палата поддържа предложението си да бъде поканена да одитира несвързаните с бюджета на ЕС операции на ЕИБ (вж. точки 2.33—2.41). |
| --- | --- |

2.47.

Препоръки

| 2.48. | Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

2.48.

Препоръка 2.1

Да предприеме мерки за избягване на прекалено голям натиск върху нивото на бюджетните кредити за плащания през първите години на МФР за периода 2021—2027 г. Тези мерки може да включват:

| а) | подобряване на точността на прогнозите за нуждите от плащания; |
| --- | --- |

а)

подобряване на точността на прогнозите за нуждите от плащания;

| б) | отправяне на покана до Европейския парламент и Съвета да:






  i) | осигурят необходимия баланс между бюджетни кредити за задължения и бюджетни кредити за плащания за следващата МФР. Това може да се постигне чрез увеличение на бюджетните кредити за плащания, промяна на правилата за отмяна на бюджетните кредити и/или намаление на бюджетните кредити за поемане на задължения. |
| --- | --- | --- |

б)

отправяне на покана до Европейския парламент и Съвета да:

i)

осигурят необходимия баланс между бюджетни кредити за задължения и бюджетни кредити за плащания за следващата МФР. Това може да се постигне чрез увеличение на бюджетните кредити за плащания, промяна на правилата за отмяна на бюджетните кредити и/или намаление на бюджетните кредити за поемане на задължения.

| ii) | за тази цел да вземат предвид вероятността от висок размер на заявки за плащане през 2021 г. и 2022 г. и факта, че неизползваните бюджетни кредити за плащания не може да бъдат прехвърлени в следващата МФР; |
| --- | --- |

ii)

за тази цел да вземат предвид вероятността от висок размер на заявки за плащане през 2021 г. и 2022 г. и факта, че неизползваните бюджетни кредити за плащания не може да бъдат прехвърлени в следващата МФР;

| в) | осигуряване на навременното приемане на законодателни рамки и насърчаване на ранното планиране на програмите на държавите членки. |
| --- | --- |

в)

осигуряване на навременното приемане на законодателни рамки и насърчаване на ранното планиране на програмите на държавите членки.

Срок за изпълнение —до началото на периода, започващ след 2020 г.

Препоръка 2.2

Да гарантира, веднага след създаването на общия обезпечителен фонд, ефективно управление и непрекъснат мониторинг на експозицията на бюджета на ЕС, свързана със съответните гаранции. В този контекст Комисията следва да използва разумна методика, основана на признати добри практики, при изчисляването на ефективния процент на обезпечаване.

Срок за изпълнение — до началото на периода, започващ след 2020 г.

Препоръка 2.3

Ежегодно представяне пред бюджетния орган на общата сума и детайлната разбивка на прехвърлените от бюджета средства за финансови инструменти, управлявани от Групата на ЕИБ.

Това ще осигури на бюджетния орган необходимата информация за работата му по осъществяване на контрол върху Групата на ЕИБ и нейните операции и същевременно ще повиши прозрачността на тези операции.

Срок за изпълнение — до средата на 2020 г.

---

(1)  Предложение за регламент на Съвета за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2021—2027 г. — COM(2018) 322 final.

(2)  Информационно-аналитичен документ „Предложението на Комисията за многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г.“, юли 2018 г.

(3)  Проект на споразумение за оттегляне на Обединено кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия, ОВ 66 I, 19.2.2019 г., стр. 1.

(4)  Окончателният бюджет включва първоначалния бюджет и последващите изменящи бюджети, приети от бюджетния орган.

(5)  Общият размер на плащанията през 2018 г. е 156,7 млрд. евро — 142,7 млрд. евро плащания от окончателния бюджет, 1,9 млрд. евро пренесени кредити и 12,1 млрд. евро целеви приходи. Изключваме пренесените кредити и целевите приходи, тъй като те не са част от приетия бюджет и следват различни правила. За допълнителна информация вж. част А4-А5 от Доклада относно бюджетното и финансовото управление на Европейската комисия — Финансова 2018 година.

(6)  ЕСИ фондовете включват фондовете на политиката на сближаване от предишната МФР, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР).

(7)  Въз основа на предоставени от Комисията данни относно разпределението по държави членки на 464,9 млрд. евро по програмите на ЕСИ фондовете и 1 087,2 трлн. евро кредити за поемане на задължения по МФР 2014—2020 г., изменени с техническата корекция през 2018 г. — COM(2017) 473.

(8)  Най-големият от тях е изменящ бюджет No 3, който предвижда 500 млн. евро за Механизма за бежанците в Турция, като част от „втори транш“ от 3 млрд. евро за Механизма за периода 2018—2019 г., както беше договорено в Изявлението на ЕС и Турция от 18 март 2016 г.

(9)  Вж. точки 2.5—2.16 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г., както и съответните отговори на Комисията.

(10)  По отношение на ЕЗФРСР авансовото финансиране се изплаща само през първите три години от периода 2014—2020 г. (съгласно член 35, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1306/2013).

(11)  Вж. точки 1.51—1.53 от Годишния доклад на ЕСП за 2012 г.

(12)  Много малък размер ОМП — 219 млн. евро (183 млн. евро по цени от 2011 г.) от общо наличните 11,4 млрд. евро неизползвани бюджетни кредити за плащания, е пренесен от 2018 г. за 2020 г. Вж. COM(2019) 310, стр. 7.

(13)  Таванът за бюджетни кредити за плащания за 2019 г. е 166,7 млрд. евро и включва ОМП. Дори ако се приспадне ОМП в размер на 12,9 млрд. евро, таванът пак ще бъде по-висок от 148,2-те млрд. евро бюджетни кредити за плащания в гласувания бюджет за 2019 г.

(14)  Вж. проектобюджета за 2020 т. — COM(2019) 400.

(15)  COM(2018) 687 final — Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Дългосрочна прогноза за бъдещите входящи и изходящи парични потоци на бюджета на ЕС (2019—2023 г.)“.

(16)  Публикуван през април 2019 г.

(17)  Вж. бележка под линия 15.

(18)  Това беше потвърдено от гласувания бюджет за 2019 г., в който са включени бюджетни кредити за плащания в размер на 148,2 млрд. евро — 18,5 млрд. евро под тавана от 166,7 млрд. евро.

(19)  Функция 1б „Икономическо, социално и териториално сближаване“ — 48,5 млрд. евро и Функция 2 „Устойчив растеж: природни ресурси“ — 15,2 млрд. евро.

(20)  Вж. Годишен доклад на ЕСП за 2017 година, точки 2.13—2.19.

(21)  Тези гаранции се подпомагат от Гаранционния фонд за външни дейности и осигуряват ликвиден буфер срещу евентуални загуби. Този фонд следва да се поддържа на ниво 9 % от непогасените гарантирани заеми в края на годината. При активирането на гаранциите, плащанията се извършват от гаранционния фонд.

(22)  Вж. точки 2.42—2.45 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г. и Обяснителни бележки 4.1.1—4.1.3 към консолидираните финансови отчети на Европейския съюз за финансовата 2018 година.

(23)  Бюджетът на ЕС финансира различни задължения — действителни пасиви в счетоводния баланс, бюджетни задължения, като например непогасени поети задължения и условни пасиви, които са предимно гаранции.

(24)  Регламент (ЕС) No 2017/2396 на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) No 1316/2013 и (ЕС) No 2015/1017 по отношение на удължаването на срока на действие на Европейския фонд за стратегически инвестиции, както и въвеждането на технически подобрения за този фонд и за Европейския консултантски център по инвестиционни въпроси.

(25)  Тези плащания представляват суми, предоставени на крайните бенефициенти, обезпечени с гаранции.

(26)  SWD (2016) 297 final — Работен документ на службите на Комисията, придружаващ предложението на Комисията COM (2016) 597 final.

(27)  Последният доклад е COM (2018) 609 final — Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета относно гаранциите, които се покриват от общия бюджет — Състояние към 31 декември 2017 г.

(28)  Вж. Бележка 2.4.1 към консолидираните финансови отчети на Европейския съюз за финансовата 2018 година.

(29)  (COM(2018) 325 — Предложение за решение на Съвета относно системата на собствените ресурси на Европейския съюз.

(30)  Това е процентът, използван за определяне на сумата на паричните средства и паричните еквиваленти в общия обезпечителен фонд, която е необходима за изпълнение на поисканата гаранция.

(31)  Член 213 от Финансовия регламент (Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046).

(32)  Становище No 1/2017 относно предложението за изменение на Финансовия регламент.

(33)  Групата на ЕИБ се състои от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ) и Платформата за микрофинансиране на ЕС.

(34)  Финансов доклад на Групата на ЕИБ, 2018 г., стр. 44.

(35)  Специален доклад No 3/2019 — „Европейския фонд за стратегически инвестиции: необходими са действия за постигане на пълен успех.“

(36)  Вж. например Специален доклад No 19/2016 „Изпълнение на бюджета на ЕС чрез финансови инструменти — поуки от програмния период 2007—2013 г.“, Специален доклад No 1/2018 „Съвместна помощ за подкрепа на проекти в европейските региони (JASPERS) — време е за по-добро насочване“.

(37)  Тези суми включват задължения и плащания от бюджета на ЕС и ЕФР.

(38)  Най-високата стойност през 2008 г. съвпада с началото на 10-ия ЕФР. Високият размер средства през 2008 г. се дължи на начина, по който ЕФР отчита задълженията си — всички задължения се поемат за целия програмен период в началото на седемгодишния срок. Бюджетът на ЕС отчита задълженията си на годишна база.

(39)  Гаранционният фонд за ЕФСИ се управлява от Комисията, а Гаранционният фонд за външни дейности — от ЕИБ.

(40)  Вж. точка 72 от P8_TA-PROV (2019) 0036 — Резолюция на Европейския парламент от 17 януари 2019 г. относно годишния доклад за 2017 г. относно контрола на финансовите дейности на ЕИБ за 2017 г. (2018/2151 (INI).

ПРИЛОЖЕНИЕ 2.1

МАНДАТИ НА ЕИБ ОТ ЕС — ОСНОВНИ КАТЕГОРИИ

ЕИБ информира Сметната палата за това, че класифицира мандатите от ЕС в шест основни категории въз основа на тяхната структура, модел и използване на средствата на партньорите.

| Категории мандати | Примери |
| --- | --- |
| Мандат за
  поделяне на риска
  — средствата на партньорите се изразходват за осигуряване на защита при загуба при допустими операции. Той се основава на механизъм за поделяне на рисковете, свързани с извършваните операции в портфейла (или част от портфейла) от заеми, въз основа на предварително определени условия за поделяне на риска и в съответствие със заложените цели за лостовия ефект на приноса на двете страни. | „InnovFin - Финансиране от ЕС за новатори“ е програма в рамките на програмата на ЕС за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“, която включва финансови механизми за широк диапазон от заеми, гаранции и дялово финансиране
  ЕФСИ — Европейският фонд за стратегически инвестиции е инициатива, стартирана съвместно от групата на ЕИБ и Комисията, за да се подпомогне преодоляването на сегашния недостиг на инвестиции в ЕС. |
| Мандати за
  портфейлна гаранция
  — партньорът предоставя обезпечение, покриващо предварително определена част от експозицията на ЕИБ, до общ максимален таван. | Мандатът за външно кредитиране (ELM) е правната рамка за предоставяне на гаранция от ЕС на Европейската инвестиционна банка за загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън ЕС. |
| Мандати за
  преки инвестиции на средства от трети страни
  — ЕИБ пряко инвестира средствата на партньорите. | Инструментът за инвестиции от Котону — Споразумението от Котону е споразумение между ЕС и държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн. На ЕИБ е поверено управлението на Инструмента за инвестиции, създаден в рамките на Споразумението от Котону. |
| Мандати за
  смесено финансиране
  — ЕИБ изисква достъп до външно финансиране с безвъзмездна помощ в зависимост от конкретния случай. Мандат въз основа на комбинация от заеми и други финансови инструменти с различни финансови условия и характеристики (като например безвъзмездна финансова помощ, заеми и гаранции). | AIP — Платформата за инвестиции в Африка е финансов механизъм, който съчетава безвъзмездна помощ с други ресурси, като например заеми от финансови институции за развитие с цел привличане на допълнително финансиране за развитие и за увеличаване на въздействието от помощта на ЕС.
  NIP — Платформата за инвестиции в рамките на политиката за съседство е механизъм, имащ за цел да мобилизира допълнителни средства за финансиране на големи капиталоемки инфраструктурни проекти в страни партньори на ЕС, попадащи в обхвата на европейската политика за съседство. |
| Доверителни фондове
  – средствата на донорите се обединяват в доверителен фонд, който се управлява от ЕИБ. Тези средства са на разположение за използване или изключително от ЕИБ, или от всички допустими финансови институции. | EPTATF — Доверителният фонд за техническа помощ за Източното партньорство включва множество донори и оперира в множество сектори.
  ERIF — Инициативата за икономическа устойчивост има за цел да подпомага капацитета на икономиките в региона на южните съседни държави и Западните Балкани, след обявяване на покана от Европейския съвет. |
| Мандати за
  гаранционни инструменти
  — ЕИБ се ангажира да направи плащане, ако се изпълнят условията по дадена гаранция. | PF4EE (Частно финансиране за енергийна ефективност) e съвместно споразумение между ЕИБ и Комисията, което се финансира от програмата LIFE и предоставя защита срещу кредитен риск на финансови посредници, съфинансиращи проекти за енергийна ефективност съвместно с ЕИБ. |

Категории мандати

Примери

Мандат за
  поделяне на риска
  — средствата на партньорите се изразходват за осигуряване на защита при загуба при допустими операции. Той се основава на механизъм за поделяне на рисковете, свързани с извършваните операции в портфейла (или част от портфейла) от заеми, въз основа на предварително определени условия за поделяне на риска и в съответствие със заложените цели за лостовия ефект на приноса на двете страни.

„InnovFin - Финансиране от ЕС за новатори“ е програма в рамките на програмата на ЕС за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“, която включва финансови механизми за широк диапазон от заеми, гаранции и дялово финансиране

ЕФСИ — Европейският фонд за стратегически инвестиции е инициатива, стартирана съвместно от групата на ЕИБ и Комисията, за да се подпомогне преодоляването на сегашния недостиг на инвестиции в ЕС.

Мандати за
  портфейлна гаранция
  — партньорът предоставя обезпечение, покриващо предварително определена част от експозицията на ЕИБ, до общ максимален таван.

Мандатът за външно кредитиране (ELM) е правната рамка за предоставяне на гаранция от ЕС на Европейската инвестиционна банка за загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън ЕС.

Мандати за
  преки инвестиции на средства от трети страни
  — ЕИБ пряко инвестира средствата на партньорите.

Инструментът за инвестиции от Котону — Споразумението от Котону е споразумение между ЕС и държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн. На ЕИБ е поверено управлението на Инструмента за инвестиции, създаден в рамките на Споразумението от Котону.

Мандати за
  смесено финансиране
  — ЕИБ изисква достъп до външно финансиране с безвъзмездна помощ в зависимост от конкретния случай. Мандат въз основа на комбинация от заеми и други финансови инструменти с различни финансови условия и характеристики (като например безвъзмездна финансова помощ, заеми и гаранции).

AIP — Платформата за инвестиции в Африка е финансов механизъм, който съчетава безвъзмездна помощ с други ресурси, като например заеми от финансови институции за развитие с цел привличане на допълнително финансиране за развитие и за увеличаване на въздействието от помощта на ЕС.

NIP — Платформата за инвестиции в рамките на политиката за съседство е механизъм, имащ за цел да мобилизира допълнителни средства за финансиране на големи капиталоемки инфраструктурни проекти в страни партньори на ЕС, попадащи в обхвата на европейската политика за съседство.

Доверителни фондове
  – средствата на донорите се обединяват в доверителен фонд, който се управлява от ЕИБ. Тези средства са на разположение за използване или изключително от ЕИБ, или от всички допустими финансови институции.

EPTATF — Доверителният фонд за техническа помощ за Източното партньорство включва множество донори и оперира в множество сектори.

ERIF — Инициативата за икономическа устойчивост има за цел да подпомага капацитета на икономиките в региона на южните съседни държави и Западните Балкани, след обявяване на покана от Европейския съвет.

Мандати за
  гаранционни инструменти
  — ЕИБ се ангажира да направи плащане, ако се изпълнят условията по дадена гаранция.

PF4EE (Частно финансиране за енергийна ефективност) e съвместно споразумение между ЕИБ и Комисията, което се финансира от програмата LIFE и предоставя защита срещу кредитен риск на финансови посредници, съфинансиращи проекти за енергийна ефективност съвместно с ЕИБ.

ПРИЛОЖЕНИЕ 2.2

ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ НА ЕС, УПРАВЛЯВАНИ ОТ ГРУПАТА НА ЕИБ

| | Финансови инструменти — към 31 декември 2018 г. | Управлявани от |
| --- | --- | --- |
| 1 | Гаранционен механизъм за секторите на културата и творчеството | ЕИФ |
| 2 | Erasmus+ Механизъм за гарантиране на студентски заеми | ЕИФ |
| 3 | Гаранционен механизъм за малки и средни предприятия (МСП) по Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (CIP) | ЕИФ |
| 4 | Капиталов механизъм (ETFSU 2001) по Многогодишната програма за предприятия и предприемачество (MAP) | ЕИФ |
| 5 | Изграждане на капацитет в областта на заетостта и социалните иновации | ЕИФ |
| 6 | Инструмент за висок растеж и иновационни МСП в рамките на CIP | ЕИФ |
| 7 | Пилотни проекти за трансфер на технологии | ЕИФ |
| 8 | Микрофинансиране и социално предприемачество по Програмата за заетост и социални иновации — гаранции и изграждане на капацитет | ЕИФ |
| 9 | Европейски механизъм за микрофинансиране „Прогрес“ | ЕИФ |
| 10 | Европейски механизъм за микрофинансиране „Прогрес“ | ЕИФ |
| 11 | Механизъм за гарантиране на заеми по COSME (Програма на ЕС за конкурентоспособност на малките и средните предприятия) | ЕИФ |
| 12 | Капиталов механизъм за растеж по COSME | ЕИФ |
| 13 | Механизъм за гарантиране I по Инструмента за развитие на предприятията и иновациите за Западните Балкани (WB EDIF) | ЕИФ |
| 14 | Механизъм за гарантиране II по Инструмента за развитие на предприятията и иновациите за Западните Балкани (WB EDIF) | ЕИФ |
| 15 | Механизъм за гарантиране II по Инструмента за развитие на предприятията и иновациите за Западните Балкани (WB EDIF — компонент за Сърбия) | ЕИФ |
| 16 | Механизъм за гарантиране по WB EDIF — Младежка заетост | ЕИФ |
| 17 | Инициатива на ЕС за МСП | ЕИФ |
| 18 | Капиталов механизъм по ЕИФ „InnovFin за научни изследвания и иновации в рамките на програма „Хоризонт 2020“ | ЕИФ |
| 19 | Механизъм за финансиране с поделяне на риска по Седма рамкова програма (7РП) | ЕИФ/ЕИБ |
| 20 | Гаранционен механизъм за МСП „InnovFin — финансиране от ЕС за новатори“ по програма „Хоризонт 2020“ | ЕИФ/ЕИБ |
| 21 | Инструмент за заеми по InnovFin за научни изследвания и иновации в рамките на програма „Хоризонт 2020“ | ЕИБ |
| 22 | Инструменти за частно финансиране за енергийна ефективност (PF4EE) | ЕИБ |
| 23 | Дългов инструмент за поделяне на риска по Механизма за свързване на Европа | ЕИБ |
| 24 | Инструмент за финансиране на природен капитал (NCFF) | ЕИБ |
| 25 | Платформа за инвестиции в рамките на политиката за съседство (NIP)— Механизъм на ЕС за задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия | ЕИБ |
| 26 | Инструмент за рисков капитал за южните съседни държави (финансиран по NIP) | ЕИБ |
| 27 | Програма на ЕС за търговия и конкурентоспособност в Мароко, Тунис, Египет и Йордания (финансиран по NIP) | ЕИБ |
| 28 | Платформата за инвестиции в Африка (AIP) | ЕИБ |
| 29 | Механизъм за инвестиции за Централна Азия (IFCA) | ЕИБ |
| 30 | Механизъм за инвестиции в Азия (AIF) | ЕИБ |
| 31 | Механизъм за инвестиции в Латинска Америка (LAIF) | ЕИБ |
| 32 | Карибски инвестиционен механизъм (CIF) | ЕИБ |
| 33 | Механизъм за инвестиции в Тихоокеанския басейн (IFP) | ЕИБ |

Финансови инструменти — към 31 декември 2018 г.

Управлявани от

1

Гаранционен механизъм за секторите на културата и творчеството

ЕИФ

2

Erasmus+ Механизъм за гарантиране на студентски заеми

ЕИФ

3

Гаранционен механизъм за малки и средни предприятия (МСП) по Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (CIP)

ЕИФ

4

Капиталов механизъм (ETFSU 2001) по Многогодишната програма за предприятия и предприемачество (MAP)

ЕИФ

5

Изграждане на капацитет в областта на заетостта и социалните иновации

ЕИФ

6

Инструмент за висок растеж и иновационни МСП в рамките на CIP

ЕИФ

7

Пилотни проекти за трансфер на технологии

ЕИФ

8

Микрофинансиране и социално предприемачество по Програмата за заетост и социални иновации — гаранции и изграждане на капацитет

ЕИФ

9

Европейски механизъм за микрофинансиране „Прогрес“

ЕИФ

10

Европейски механизъм за микрофинансиране „Прогрес“

ЕИФ

11

Механизъм за гарантиране на заеми по COSME (Програма на ЕС за конкурентоспособност на малките и средните предприятия)

ЕИФ

12

Капиталов механизъм за растеж по COSME

ЕИФ

13

Механизъм за гарантиране I по Инструмента за развитие на предприятията и иновациите за Западните Балкани (WB EDIF)

ЕИФ

14

Механизъм за гарантиране II по Инструмента за развитие на предприятията и иновациите за Западните Балкани (WB EDIF)

ЕИФ

15

Механизъм за гарантиране II по Инструмента за развитие на предприятията и иновациите за Западните Балкани (WB EDIF — компонент за Сърбия)

ЕИФ

16

Механизъм за гарантиране по WB EDIF — Младежка заетост

ЕИФ

17

Инициатива на ЕС за МСП

ЕИФ

18

Капиталов механизъм по ЕИФ „InnovFin за научни изследвания и иновации в рамките на програма „Хоризонт 2020“

ЕИФ

19

Механизъм за финансиране с поделяне на риска по Седма рамкова програма (7РП)

ЕИФ/ЕИБ

20

Гаранционен механизъм за МСП „InnovFin — финансиране от ЕС за новатори“ по програма „Хоризонт 2020“

ЕИФ/ЕИБ

21

Инструмент за заеми по InnovFin за научни изследвания и иновации в рамките на програма „Хоризонт 2020“

ЕИБ

22

Инструменти за частно финансиране за енергийна ефективност (PF4EE)

ЕИБ

23

Дългов инструмент за поделяне на риска по Механизма за свързване на Европа

ЕИБ

24

Инструмент за финансиране на природен капитал (NCFF)

ЕИБ

25

Платформа за инвестиции в рамките на политиката за съседство (NIP)— Механизъм на ЕС за задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия

ЕИБ

26

Инструмент за рисков капитал за южните съседни държави (финансиран по NIP)

ЕИБ

27

Програма на ЕС за търговия и конкурентоспособност в Мароко, Тунис, Египет и Йордания (финансиран по NIP)

ЕИБ

28

Платформата за инвестиции в Африка (AIP)

ЕИБ

29

Механизъм за инвестиции за Централна Азия (IFCA)

ЕИБ

30

Механизъм за инвестиции в Азия (AIF)

ЕИБ

31

Механизъм за инвестиции в Латинска Америка (LAIF)

ЕИБ

32

Карибски инвестиционен механизъм (CIF)

ЕИБ

33

Механизъм за инвестиции в Тихоокеанския басейн (IFP)

ЕИБ

---

ГЛАВА 3

Постигане на резултати със средствата от бюджета на ЕС

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 3.1 |
| --- | --- |

| Част 1 — Какво ни разкриват показателите за изпълнение на бюджета на ЕС? | 3.2—3.35 |
| --- | --- |

| Раздел А — Показателите разкриват значителни разлики в постигнатите резултати и сочат умерен напредък като цяло | 3.7—3.20 |
| --- | --- |

| Функция 1а: Показателите показват добър напредък за „Еразъм+“ и ЕФСИ и умерен напредък за „Хоризонт 2020“ и Механизма за свързване на Европа | 3.13 |
| --- | --- |

| Функция 1б: Показателите показват сравнително слаб напредък в областта на сближаването поради късното започване на програмите | 3.14 |
| --- | --- |

| Функция 2: Въз основа на показателите е невъзможно да се определи напредъкът за повечето разходи в областта на функция „Природни ресурси“ | 3.15 |
| --- | --- |

| Функция 3: Показателите за „Сигурност и гражданство“ показват две програми с добър напредък, една с умерен напредък и една изоставаща | 3.16—3.17 |
| --- | --- |

| Функция 4: Показателите показват като цяло приемлив напредък за програмите по функция „Глобална Европа“ | 3.18.—3.19 |
| --- | --- |

| Специални инструменти — недостатъчна информация относно постигнатия напредък | 3.20 |
| --- | --- |

| Раздел Б — показателите невинаги дават добра представа за действителния напредък | 3.21—3.35 |
| --- | --- |

| Много показатели са неподходящо избрани | 3.22—3.27 |
| --- | --- |

| Невъзможно е да се изчисли напредъкът по много от показателите | 3.28—3.30 |
| --- | --- |

| За някои програми качеството на наличните данни е незадоволително | 3.31—3.33 |
| --- | --- |

| В някои програми са включени целеви стойности, които не са достатъчно амбициозни | 3.34—3.35 |
| --- | --- |

| Част 2 — Резултати от извършените от Сметната палата одити на изпълнението: основни заключения и препоръки | 3.36—3.71 |
| --- | --- |

| Въведение | 3.36 |
| --- | --- |

| Функции 1а „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ и 1б „Икономическо, социално и териториално сближаване“ | 3.37—3.49 |
| --- | --- |

| Функция 2 – Природни ресурси | 3.50—3.52 |
| --- | --- |

| Функция 3 „Сигурност и гражданство“ и функция 4 „Глобална Европа“ | 3.53—3.61 |
| --- | --- |

| Функция 5 – Администрация | 3.62—3.64 |
| --- | --- |

| Доклади относно областта „Функциониращ единен пазар и устойчив паричен съюз“ | 3.65—3.71 |
| --- | --- |

| Част 3 – Проследяване на изпълнението на препоръките | 3.72—3.78 |
| --- | --- |

| Сметната палата анализира изпълнението на всички препоръки, отправени към Комисията през 2015 г. | 3.73—3.74 |
| --- | --- |

| Как Комисията е изпълнила препоръките на Сметната палата? | 3.75—3.78 |
| --- | --- |

| Заключения и препоръки | 3.79—3.85 |
| --- | --- |

| Заключения | 3.79—3.83 |
| --- | --- |

| Препоръки | 3.84—3.85 |
| --- | --- |

| Приложение 3.1 – | Списък на програмите, включени в извадката на Сметната палата |
| --- | --- |

Приложение 3.1 –

| Приложение 3.2 – | Препоръки към държавите членки от 2018 г. |
| --- | --- |

Приложение 3.2 –

| Приложение 3.3 – | Подробно състояние на изпълнението на препоръките от 2015 г. по доклади |
| --- | --- |

Приложение 3.3 –

| Приложение 3.4 – | Постигнати подобрения и продължаващи слабости от частично изпълнените препоръки по доклади |
| --- | --- |

Приложение 3.4 –

| Приложение 3.5 – | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки относно слабости на рамките на изпълнението |
| --- | --- |

Приложение 3.5 –

Въведение

| 3.1. | Всяка година в тази глава от Годишния доклад Сметната палата анализира редица аспекти на изпълнението — постигнатите резултати с бюджета на ЕС, който се изпълнява от Комисията в сътрудничество с държавите членки (1). Тази година Сметната палата разгледа по-специално:






  1) | какво ни разкриват показателите за изпълнение на бюджета на ЕС; |
| --- | --- | --- |

3.1.

1)

какво ни разкриват показателите за изпълнение на бюджета на ЕС;

| 2) | основните резултати от специалните доклади на Сметната палата от 2018 г. относно изпълнението; |
| --- | --- |

2)

основните резултати от специалните доклади на Сметната палата от 2018 г. относно изпълнението;

| 3) | и изпълнението на препоръките, които ЕСП е отправила в своите специални доклади, публикувани през 2015 г. |
| --- | --- |

3)

и изпълнението на препоръките, които ЕСП е отправила в своите специални доклади, публикувани през 2015 г.

Част 1 — Какво ни разкриват показателите за изпълнение на бюджета на ЕС?

| 3.2. | През изминалите две години Сметната палата извърши преглед на подхода на Комисията към докладването на изпълнението в сравнение с добрите практики. Сметната палата извърши и оценка дали Комисията е използвала по подходящ начин информацията за резултатите от изпълнението при вземането на решения. Тази година Сметната палата анализира информацията за резултатите от изпълнението, публикувани от Комисията. По-специално тя направи преглед на показателите за изпълнение в:






  i) | програмните декларации, придружаващи проектобюджета за 2019 г. (2), |
| --- | --- | --- |

3.2.

i)

програмните декларации, придружаващи проектобюджета за 2019 г. (2),

| ii) | Прегледа на изпълнението на програмите по бюджета на ЕС за периода 2014—2020 г., публикуван за пръв път през май 2018 г. (3) |
| --- | --- |

ii)

Прегледа на изпълнението на програмите по бюджета на ЕС за периода 2014—2020 г., публикуван за пръв път през май 2018 г. (3)

| 3.3. | В Прегледа на изпълнението на програмите на всяка от тях са посветени две страници. Това включва половин страница обобщение на общите и специфичните цели и на постигнатия напредък за определен набор от показатели; мотивите за подбора им обаче не са обяснени добре. Публикуването на Прегледа на изпълнението на програмите е голяма стъпка напред и показва желанието на Комисията да изготвя по-разбираеми доклади. Комисията посочва, че Прегледът на изпълнението на програмите представлява извадка от програмните декларации, придружаващи проекта на бюджет за 2019 г. Целта му е да представи всички разходни програми на ЕС (за периода 2014—2020 г.) кратко и по еднакъв начин, да обясни за какво се отнася всяка програма и по какъв начин е предвидено тя да донесе ползи за гражданите на ЕС, да предостави информация относно етапа на изпълнение, да представи рамката на изпълнение на програмата и да изтъкне последните ключови постижения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Програмните декларации са под формата на документ от 557 страници, който не е много лесен за четене. Той не съдържа преглед на това колко добре се изпълняват 60-те програми в МФР за периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | За своя анализ Сметната палата подбра 22 от 60-те разходни програми, като избра четирите програми с най-високи планирани разходи за всяка от петте функции от многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. и две програми за специални инструменти. Тези 22 избрани програми обхващат 97 % от финансовото програмиране за седемгодишния период (вж.
  приложение 3.1
  за списък на програмите). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | В раздел А Сметната палата представя в обобщен вид информацията, осигурена от показателите за изпълнение на бюджета на ЕС. При всяко тълкуване на настоящия анализ следва да се вземат предвид ограниченията на информацията, съдържаща се в показателите за изпълнение на бюджета на ЕС, описани от Сметната палата в раздел Б. |
| --- | --- |

3.6.

Раздел А — Показателите разкриват значителни разлики в постигнатите резултати и сочат умерен напредък като цяло

| 3.7. | Измерването на постигнатите резултати по приоритетите, политиките и програмите на ЕС е трудно. Отделянето на ефекта от бюджета на ЕС от този на националните бюджети и външни фактори може да се окаже трудна задача. Ефективният мониторинг на изпълнението обаче е много важен, за да се осъзнае съществуващото положение, да се установят възникващите проблеми и да се вземат основани на факти решения, с които да се гарантира правилно изпълнение. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Сметната палата съсредоточи своя преглед върху количествената информация, осигурена от показателите за изпълнение. Както се посочва в Годишния доклад на Сметната палата за 2016 г. (4), Комисията не предоставя информация относно надеждността на включените в програмните декларации данни. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Сметната палата представя два набора от информация относно изпълнението за всяка проверена програма:






  — | Изчислен спрямо базовата стойност (5) напредък към постигането на целевата стойност според наличните данни в програмните декларации. Тази методология е широко използвана и е лесна за изчисляване (6). Комисията се позовава на този подход в своите „Насоки за по-добро регулиране“, като препоръчва: „Очакваната значимост на въздействията следва да се оценява от гледна точка на промените спрямо базовата стойност“ (7). |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Изчислен спрямо базовата стойност (5) напредък към постигането на целевата стойност според наличните данни в програмните декларации. Тази методология е широко използвана и е лесна за изчисляване (6). Комисията се позовава на този подход в своите „Насоки за по-добро регулиране“, като препоръчва: „Очакваната значимост на въздействията следва да се оценява от гледна точка на промените спрямо базовата стойност“ (7).

| — | Изчислен спрямо нулева стойност напредък към постигането на целевата стойност, включена в Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията (8). Представените цифри са различни от тези в първото тире по-горе, тъй като се основават на избрани от Комисията показатели и като цяло са изчислени чрез разделяне на последния действителен резултат на целевата стойност, без да се взема предвид базовата стойност. Те включват и процентни прогнози за напредъка към постигането на целевата стойност, които са много по-високи за две от програмите — Кохезионния фонд (КФ) и Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР). Това обяснява повечето разлики между съответните изчисления на Сметната палата въз основа на програмните декларации и тези в Прегледа на изпълнението на програмите на общо ниво. |
| --- | --- |

—

Изчислен спрямо нулева стойност напредък към постигането на целевата стойност, включена в Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията (8). Представените цифри са различни от тези в първото тире по-горе, тъй като се основават на избрани от Комисията показатели и като цяло са изчислени чрез разделяне на последния действителен резултат на целевата стойност, без да се взема предвид базовата стойност. Те включват и процентни прогнози за напредъка към постигането на целевата стойност, които са много по-високи за две от програмите — Кохезионния фонд (КФ) и Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР). Това обяснява повечето разлики между съответните изчисления на Сметната палата въз основа на програмните декларации и тези в Прегледа на изпълнението на програмите на общо ниво.

В
  каре 3.1
  са показани разликите в тези два начина за изчисляване на напредъка.

| Каре 3.1


  Различни начини за изчисляване на напредъка | | Базова стойност | Действителен резултат | Целева стойност | Напредък | Напредък % | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Изчислен напредък от базовата стойност към постигането на целевата стойност | 40 | 70 | 100 | 30 | 30/(100-40)=50 % | |
| | Изчислен напредък от нула към постигането на целевата стойност | 40 | 70 | 100 | 70 | 70/100=70 % | |
| Източник: | ЕСП. |

Каре 3.1

Различни начини за изчисляване на напредъка

Базова стойност

Действителен резултат

Целева стойност

Напредък

Напредък %

Изчислен напредък от базовата стойност към постигането на целевата стойност

40

70

100

30

30/(100-40)=50 %

Изчислен напредък от нула към постигането на целевата стойност

40

70

100

70

70/100=70 %

Източник:

ЕСП.

| 3.10. | Процентите на напредъка спрямо базовото ниво са средните стойности на всички показатели от дадена програма, за която има налични данни в програмните декларации. Сметната палата счита, че тези средни стойности следва да дават полезна представа за изпълнението на програмата, когато всички показатели по програмата са с необходимото качество. Във връзка с Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията Сметната палата изчисли средния напредък за избраните показатели. Тя изчисли и среднопретеглени стойности за всяка функция от МФР въз основа на финансовото програмиране за периода 2014—2020 г. и за двата вида показатели за напредъка. Сметната палата отбелязва, че тази информация може да има ограничения и пълната картина на изпълнението се вижда по-добре при допълването ѝ с качествена информация. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Наличието на информация за изпълнението варира в зависимост от режима на управление на програмата. За програмите при пряко управление от Комисията последните налични данни като цяло са от края на 2017 г. За програмите при споделено управление последните налични данни, предоставени от държавите членки, като цяло са от края на 2016 г. Данните за програмите при непряко управление са основно от 2017 г. или 2016 г., но в някои случаи датират от 2015 г. и дори по-рано. Като цяло за извадката на Сметната палата последните налични данни са от 2016 г. в 42 % от случаите и от 2017 г. в 48 % от случаите. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Очакваният напредък по показателите за изпълнение за периода от 2014 г. до 2020 г. не е линеен в повечето случаи, но ако беше такъв, той би бил 43 % за 2016 г. и 57 % за 2017 г. (9) Като цяло предоставените от Комисията данни показват значителни разлики в постигнатите резултати по програмите, а общият напредък е умерен (вж.
  каре 3.2
  ).






  Каре 3.2


  Обща извадка от 22 програми — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС | Функция от МФР | Брой показатели | Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Общо | С измерим напредък спрямо базовата стойност | Въз основа на програмните декларации | Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите | |
| | 1A – Конкурентоспособност за растеж и работни места | 147 | 57 | 46 % | 71 % | |
| | 1Б – Икономическо, социално и териториално сближаване | 87 | 60 | 31 % | 40 % | |
| | 2 – Природни ресурси | 105 | 54 | 31 % | 51 % | |
| | 3 – Сигурност и гражданство | 74 | 48 | 49 % | 64 % | |
| | 4 – Глобална Европа | 65 | 49 | 49 % | 68 % | |
| | Специални инструменти | 2 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Общо | 480 | 269 | | | |
| Забележка: | Поради липса на данни среднопретеглените изчисления на напредъка към постигането на целевите стойности изключват ЕФГЗ и ФСЕС (за изчислението както въз основа на програмните декларации, така и въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите). |

3.12.

Каре 3.2

Обща извадка от 22 програми — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС

Функция от МФР

Брой показатели

Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9)

Общо

С измерим напредък спрямо базовата стойност

Въз основа на програмните декларации

Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите

1A – Конкурентоспособност за растеж и работни места

147

57

46 %

71 %

1Б – Икономическо, социално и териториално сближаване

87

60

31 %

40 %

2 – Природни ресурси

105

54

31 %

51 %

3 – Сигурност и гражданство

74

48

49 %

64 %

4 – Глобална Европа

65

49

49 %

68 %

Специални инструменти

2

1

100 %

100 %

Общо

480

269

Забележка:

Поради липса на данни среднопретеглените изчисления на напредъка към постигането на целевите стойности изключват ЕФГЗ и ФСЕС (за изчислението както въз основа на програмните декларации, така и въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите).

| Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП.

Функция 1а: Показателите показват добър напредък за „Еразъм+“ и ЕФСИ и умерен напредък за „Хоризонт 2020“ и Механизма за свързване на Европа

| 3.13. | Сметната палата анализира показателите по четири от 23-те програми по функция 1A „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ от МФР (вж. също глава 5):






  — | Измереният напредък за Рамковата програма за научни изследвания и иновации („Хоризонт 2020“) е умерен — 40 % (вж.
  каре 3.3
  ). Прегледът на изпълнението на програмите на Комисията дава по-положителна представа за постигнатия напредък. Въз основа на седемте показателя, избрани от Комисията за нейния Преглед на изпълнението на програмите, Сметната палата изчисли среднопретеглена стойност от 73 % за постигнатия напредък спрямо целта. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

Измереният напредък за Рамковата програма за научни изследвания и иновации („Хоризонт 2020“) е умерен — 40 % (вж.
  каре 3.3
  ). Прегледът на изпълнението на програмите на Комисията дава по-положителна представа за постигнатия напредък. Въз основа на седемте показателя, избрани от Комисията за нейния Преглед на изпълнението на програмите, Сметната палата изчисли среднопретеглена стойност от 73 % за постигнатия напредък спрямо целта.

| — | Поради липсващи данни е невъзможно да се измери напредъкът по Механизма за свързване на Европа (МСЕ) за 31 от 44-те показателя. Другите показатели показват умерен напредък от 37 %. Данните от Прегледа на изпълнението на програмите представляват само сумата на споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, т.е. усвояването на бюджета, а не данни за резултатите от изпълнението. |
| --- | --- |

—

Поради липсващи данни е невъзможно да се измери напредъкът по Механизма за свързване на Европа (МСЕ) за 31 от 44-те показателя. Другите показатели показват умерен напредък от 37 %. Данните от Прегледа на изпълнението на програмите представляват само сумата на споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, т.е. усвояването на бюджета, а не данни за резултатите от изпълнението.

| — | В Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията напредъкът за програмата на Съюза в областта на образованието, обучението, младежта и спорта („Еразъм+“) е оценен на 100 %. При това измерване обаче действителните резултати се сравняват с етапната цел за 2017 г., а не с целевата стойност за 2020 г. Напредъкът от 69 % спрямо базовата стойност се основава на 26-те показателя, за които той може да бъде изчислен. |
| --- | --- |

—

В Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията напредъкът за програмата на Съюза в областта на образованието, обучението, младежта и спорта („Еразъм+“) е оценен на 100 %. При това измерване обаче действителните резултати се сравняват с етапната цел за 2017 г., а не с целевата стойност за 2020 г. Напредъкът от 69 % спрямо базовата стойност се основава на 26-те показателя, за които той може да бъде изчислен.

| — | Европейският фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) е определил цел за мобилизиране на инвестиции от 500 млрд. евро до 2020 г. Действителната цифра през 2017 г. е 256,3 млрд. евро. В Прегледа на изпълнението на програмите резултатите са сравнени с целевата стойност от 315 млрд. евро за средата на 2018 г., първоначално определена за първите три години от неговото функциониране. Избраните шест показателя в прегледа показват 100 % постигане на междинните цели за 2017 г. (10) |
| --- | --- |

—

Европейският фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) е определил цел за мобилизиране на инвестиции от 500 млрд. евро до 2020 г. Действителната цифра през 2017 г. е 256,3 млрд. евро. В Прегледа на изпълнението на програмите резултатите са сравнени с целевата стойност от 315 млрд. евро за средата на 2018 г., първоначално определена за първите три години от неговото функциониране. Избраните шест показателя в прегледа показват 100 % постигане на междинните цели за 2017 г. (10)

| Каре 3.3


  Функция 1а от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС | Програма | Брой показатели | Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Общо | С измерим напредък спрямо базовата стойност | Въз основа на програмните декларации | Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите | |
| | „Хоризонт 2020“ | 52 | 13 | 40 % | 73 % | |
| | МСЕ | 44 | 13 | 37 % | 23 % | |
| | „Еразъм+“ | 38 | 26 | 69 % | 100 % | |
| | ЕФСИ | 13 | 5 | 82 % | 100 % | |
| | Общо | 147 | 57 | | | |
| | Среднопретеглени стойности | | | 46 % | 71 % | |
| Източник: | ЕСП. |

Каре 3.3

Функция 1а от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС

Програма

Брой показатели

Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9)

Общо

С измерим напредък спрямо базовата стойност

Въз основа на програмните декларации

Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите

„Хоризонт 2020“

52

13

40 %

73 %

МСЕ

44

13

37 %

23 %

„Еразъм+“

38

26

69 %

100 %

ЕФСИ

13

5

82 %

100 %

Общо

147

57

Среднопретеглени стойности

46 %

71 %

Източник:

ЕСП.

Функция 1б: Показателите показват сравнително слаб напредък в областта на сближаването поради късното започване на програмите

| 3.14. | Докато изчисленият напредък в проценти спрямо базовото ниво (31 %) е доста нисък, изчислението на Сметната палата въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията (40 %) показва умерен напредък за функция 1Б „Икономическо, социално и териториално сближаване“ от МФР, когато бъдат включени прогнозни, а не действителни данни. Тези резултати се обясняват главно с късното приемане на законодателството и последващото закъснение на изпълнението на програмите в областта на сближаването — КФ, ЕФРР и Европейския социален фонд (ЕСФ). Тази функция включва четири програми (вж. също глава 6), които са част от извадката на Сметната палата:






  — | Показателите за КФ и ЕФРР показват слаб напредък и поради това, че са докладвани само резултатите за изцяло изпълнени операции (11). Дори и при включване на прогнозите, чийто източник не е обяснен, изчислението на Сметната палата въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията показва само умерен напредък от 35 % за КФ и 34 % за ЕФРР (вж.
  каре 3.4
  ). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Показателите за КФ и ЕФРР показват слаб напредък и поради това, че са докладвани само резултатите за изцяло изпълнени операции (11). Дори и при включване на прогнозите, чийто източник не е обяснен, изчислението на Сметната палата въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията показва само умерен напредък от 35 % за КФ и 34 % за ЕФРР (вж.
  каре 3.4
  ).

| — | За ЕСФ напредъкът от 75 % спрямо базовото ниво може да се изчисли само въз основа на три от общо 13 показателя. Изчислението на Сметната палата въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията (12) е с по-ниска стойност (55 %). |
| --- | --- |

—

За ЕСФ напредъкът от 75 % спрямо базовото ниво може да се изчисли само въз основа на три от общо 13 показателя. Изчислението на Сметната палата въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите на Комисията (12) е с по-ниска стойност (55 %).

| — | За Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица Сметната палата изчисли умерен напредък от 39 % спрямо базовата стойност за единствения показател за специфична цел, който измерва „Брой на лицата, получаващи помощ от фонда“. Изчисленият от Сметната палата процент на напредъка като цяло — 50 %, е по-висок, тъй като показателят за обща цел „Хора, изложени на риск от бедност или социално изключване“ показва 61 % напредък. |
| --- | --- |

—

За Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица Сметната палата изчисли умерен напредък от 39 % спрямо базовата стойност за единствения показател за специфична цел, който измерва „Брой на лицата, получаващи помощ от фонда“. Изчисленият от Сметната палата процент на напредъка като цяло — 50 %, е по-висок, тъй като показателят за обща цел „Хора, изложени на риск от бедност или социално изключване“ показва 61 % напредък.

| Каре 3.4


  Функция 1б от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС | Програма | Брой показатели | Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Общо | С измерим напредък спрямо базовата стойност | Въз основа на програмните декларации | Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите | |
| | ЕФРР | 50 | 42 | 13 % | 34 % | |
| | ЕСФ | 13 | 3 | 75 % | 55 % | |
| | КФ | 22 | 13 | 26 % | 35 % | |
| | Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица | 2 | 2 | 50 % | 100 % | |
| | Общо | 87 | 60 | | | |
| | Среднопретеглени стойности | | | 31 % | 40 % | |
| Източник: | ЕСП. |

Каре 3.4

Функция 1б от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС

Програма

Брой показатели

Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9)

Общо

С измерим напредък спрямо базовата стойност

Въз основа на програмните декларации

Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите

ЕФРР

50

42

13 %

34 %

ЕСФ

13

3

75 %

55 %

КФ

22

13

26 %

35 %

Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица

2

2

50 %

100 %

Общо

87

60

Среднопретеглени стойности

31 %

40 %

Източник:

ЕСП.

Функция 2: Въз основа на показателите е невъзможно да се определи напредъкът за повечето разходи в областта на функция „Природни ресурси“

| 3.15. | Среднопретегленият напредък за функция 2 „Природни ресурси“ въз основа на извадката на Сметната палата е 31 % (вж.
  каре 3.5
  ) — най-ниското равнище за всички функции от МФР, заедно с функция 1б от МФР. ЕС осъществява своята политика по функция 2 от МФР чрез пет програми (вж. също глава 7), четирите най-големи от които са обхванати в извадката на Сметната палата:






  — | За Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), главно поради липса на количествени целеви стойности, Сметната палата успя да изчисли напредъка спрямо базовата стойност само за един от 27-те показателя, включени в програмната декларация. Въпросният единствен показател — „Процент на разходите (ЕФГЗ +ЕЗФРСР) със статистически данни или 100 % проверки“ — не е достатъчен, за да даде представителна картина на резултатите от програмата. На ЕФГЗ се падат четири пети от разходите по функция 2. |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

За Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), главно поради липса на количествени целеви стойности, Сметната палата успя да изчисли напредъка спрямо базовата стойност само за един от 27-те показателя, включени в програмната декларация. Въпросният единствен показател — „Процент на разходите (ЕФГЗ +ЕЗФРСР) със статистически данни или 100 % проверки“ — не е достатъчен, за да даде представителна картина на резултатите от програмата. На ЕФГЗ се падат четири пети от разходите по функция 2.

| — | За Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) напредъкът е 28 %, изчислен въз основа на 24 показателя. В повечето случаи тази цифра отразява само резултатите през първата година на изпълнение. Последните данни са от 2016 г., а по-голямата част от програмите за развитие на селските райони, чрез които държавите членки и регионите усвояват средствата по ЕЗФРСР, са започнали през 2015 г. Напредъкът е по-добър за 10-те показателя, избрани от Комисията за Прегледа на изпълнението на програмите. |
| --- | --- |

—

За Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) напредъкът е 28 %, изчислен въз основа на 24 показателя. В повечето случаи тази цифра отразява само резултатите през първата година на изпълнение. Последните данни са от 2016 г., а по-голямата част от програмите за развитие на селските райони, чрез които държавите членки и регионите усвояват средствата по ЕЗФРСР, са започнали през 2015 г. Напредъкът е по-добър за 10-те показателя, избрани от Комисията за Прегледа на изпълнението на програмите.

| — | За Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) и Програмата за околната среда и действията по климата (LIFE) Сметната палата успя да изчисли напредъка спрямо базовата стойност за над половината от показателите. Резултатът е 58 % за ЕФМДР (въз основа на осем от 15-те показателя) и 77 % за LIFE (въз основа на 21 от 33-те показателя). |
| --- | --- |

—

За Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) и Програмата за околната среда и действията по климата (LIFE) Сметната палата успя да изчисли напредъка спрямо базовата стойност за над половината от показателите. Резултатът е 58 % за ЕФМДР (въз основа на осем от 15-те показателя) и 77 % за LIFE (въз основа на 21 от 33-те показателя).

| Каре 3.5


  Функция 2 от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС | Програма | Брой показатели | Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Общо | С измерим напредък спрямо базовата стойност | Въз основа на програмните декларации | Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите | |
| | ЕФГЗ | 27 | 1 | Не е приложимо | Не е приложимо | |
| | ЕЗФРСР | 30 | 24 | 28 % | 51 % | |
| | ЕФМДР | 15 | 8 | 58 % | 33 % | |
| | LIFE | 33 | 21 | 77 % | 89 % | |
| | Общо | 105 | 54 | | | |
| | Среднопретеглена стойност без ЕФГЗ | | | 31 % | 51 % | |
| Забележка: | Поради липсата на данни среднопретеглените изчисления на напредъка към постигане на целевите стойности изключват ЕФГЗ (за изчислението както въз основа на програмните декларации, така и въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите). |

Каре 3.5

Функция 2 от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС

Програма

Брой показатели

Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9)

Общо

С измерим напредък спрямо базовата стойност

Въз основа на програмните декларации

Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите

ЕФГЗ

27

1

Не е приложимо

Не е приложимо

ЕЗФРСР

30

24

28 %

51 %

ЕФМДР

15

8

58 %

33 %

LIFE

33

21

77 %

89 %

Общо

105

54

Среднопретеглена стойност без ЕФГЗ

31 %

51 %

Забележка:

Поради липсата на данни среднопретеглените изчисления на напредъка към постигане на целевите стойности изключват ЕФГЗ (за изчислението както въз основа на програмните декларации, така и въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите).

| Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП.

Функция 3: Показателите за „Сигурност и гражданство“ показват две програми с добър напредък, една с умерен напредък и една изоставаща

| 3.16. | Сметната палата избра четири от единадесетте програми по функция 3 „Сигурност и гражданство“ от МФР (вж. също глава 8): фонд „Убежище, миграция и интеграция“, фонд „Вътрешна сигурност“, програма „Храни и фуражи“ и програма „Творческа Европа“. Техният комбиниран среднопретеглен напредък спрямо базовата стойност като цяло е приемлив — 49 % (вж.
  каре 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Средният напредък, когато може да бъде изчислен и по данни от 2017 г., показва, че и фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (53 %), и фонд „Вътрешна сигурност“ (56 %) са на път да постигнат планираните резултати. Програма „Творческа Европа“ показва умерен напредък от 41 %, докато програма „Храни и фуражи“ изглежда изостава — нейният напредък е 20 %.






  Каре 3.6


  Функция 3 от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС | Програма | Брой показатели | Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Общо | С измерим напредък спрямо базовата стойност | Въз основа на програмните декларации | Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите | |
| | Фонд „Убежище, миграция и интеграция“ | 23 | 20 | 53 % | 60 % | |
| | Фонд „Вътрешна сигурност“ | 20 | 19 | 56 % | 55 % | |
| | Храни и фуражи | 7 | 2 | 20 % | 81 % | |
| | Програма „Творческа Европа“ | 24 | 7 | 41 % | 84 % | |
| | Общо | 74 | 48 | | | |
| | Среднопретеглени стойности | | | 49 % | 64 % | |
| Източник: | ЕСП. |

3.17.

Каре 3.6

Функция 3 от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС

Програма

Брой показатели

Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9)

Общо

С измерим напредък спрямо базовата стойност

Въз основа на програмните декларации

Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите

Фонд „Убежище, миграция и интеграция“

23

20

53 %

60 %

Фонд „Вътрешна сигурност“

20

19

56 %

55 %

Храни и фуражи

7

2

20 %

81 %

Програма „Творческа Европа“

24

7

41 %

84 %

Общо

74

48

Среднопретеглени стойности

49 %

64 %

Източник:

ЕСП.

Функция 4: Показателите показват като цяло приемлив напредък за програмите по функция „Глобална Европа“

| 3.18. | Сметната палата анализира четири от 15-те програми по функция 4 „Глобална Европа“ от МФР: Инструмента за сътрудничество за развитие (ИСР), Европейския инструмент за съседство (ЕИС), Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II) и програмата за хуманитарна помощ (вж. също глава 9). Среднопретегленият напредък спрямо базовата стойност като цяло е приемлив — 49 % (за 49-те от общо 65 показателя, за които той може да бъде изчислен — вж.
  каре 3.7
  ). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | За всички програми, с изключение на ИСР, Прегледът на изпълнението на програмите на Комисията показва много по-високо ниво на напредък поради подбора на показатели. В случая на ИСР Комисията по изключение е изчислила напредъка към постигането на целта спрямо базовата стойност, без да обясни в Прегледа на изпълнението на програмите, че е била използвана тази методология.






  Каре 3.7


  Функция 4 от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС | Програма | Брой показатели | Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Общо | С измерим напредък спрямо базовата стойност | Въз основа на програмните декларации | Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите | |
| | ИСР | 11 | 11 | 50 % | 31 % | |
| | ЕИС | 24 | 18 | 46 % | 79 % | |
| | ИПП II | 19 | 11 | 41 % | 94 % | |
| | Хуманитарна помощ | 11 | 9 | 67 % | 93 % | |
| | Общо | 65 | 49 | | | |
| | Среднопретеглени стойности | | | 49 % | 68 % | |
| Източник: | ЕСП. |

3.19.

Каре 3.7

Функция 4 от МФР — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС

Програма

Брой показатели

Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9)

Общо

С измерим напредък спрямо базовата стойност

Въз основа на програмните декларации

Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите

ИСР

11

11

50 %

31 %

ЕИС

24

18

46 %

79 %

ИПП II

19

11

41 %

94 %

Хуманитарна помощ

11

9

67 %

93 %

Общо

65

49

Среднопретеглени стойности

49 %

68 %

Източник:

ЕСП.

Специални инструменти — недостатъчна информация относно постигнатия напредък

| 3.20. | Програмните декларации показват, че целевите стойности на двата специални инструмента по МФР за 2014—2020 г. са изпълнени, въпреки че липсва обосновка:






  — | За фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (ФСЕС) Комисията приема, че е постигната целевата стойност за 2017 г., като комбинацията от предприетите мерки обхваща 100 % от населението, засегнато от кризисна ситуация. Данните за действителните резултати, включени в програмните декларации, публикувани през май 2018 г., обаче дават само ограничена информация за четири от 10-те заявления за подпомагане, получени през 2017 г. |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

За фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (ФСЕС) Комисията приема, че е постигната целевата стойност за 2017 г., като комбинацията от предприетите мерки обхваща 100 % от населението, засегнато от кризисна ситуация. Данните за действителните резултати, включени в програмните декларации, публикувани през май 2018 г., обаче дават само ограничена информация за четири от 10-те заявления за подпомагане, получени през 2017 г.

| — | Благодарение на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) 57 % от съкратените работници са били отчетени като реинтегрирани под формата на заетост, което надвишава целевата стойност от 50 %. Включената в законодателството (13) цел обаче е различна, тъй като в него се посочва, че „бенефициерите намират устойчива заетост възможно най-бързо...“. |
| --- | --- |

—

Благодарение на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) 57 % от съкратените работници са били отчетени като реинтегрирани под формата на заетост, което надвишава целевата стойност от 50 %. Включената в законодателството (13) цел обаче е различна, тъй като в него се посочва, че „бенефициерите намират устойчива заетост възможно най-бързо...“.

| Каре 3.8


  Специални инструменти — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС | Програма | Брой показатели | Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Общо | С измерим напредък спрямо базовата стойност | Въз основа на програмните декларации | Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите | |
| | ФСЕС | 1 | 0 | Не е приложимо | Не е приложимо | |
| | ЕФПГ | 1 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Общо | 2 | 1 | | | |
| | Среднопретеглена стойност без ФСЕС | | | 100 % | 100 % | |
| Забележка : | Поради липса на данни среднопретеглените изчисления на напредъка към постигане на целевите стойности изключват ФСЕС (за изчислението както въз основа на програмните декларации, така и въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите). |

Каре 3.8

Специални инструменти — напредък според показателите за изпълнение на бюджета на ЕС

Програма

Брой показатели

Среден напредък към постигането на целевата стойност, изчислен по различни методологии (вж. точка 3.9)

Общо

С измерим напредък спрямо базовата стойност

Въз основа на програмните декларации

Въз основа на прегледа на изпълнението на програмите

ФСЕС

1

0

Не е приложимо

Не е приложимо

ЕФПГ

1

1

100 %

100 %

Общо

2

1

Среднопретеглена стойност без ФСЕС

100 %

100 %

Забележка :

Поради липса на данни среднопретеглените изчисления на напредъка към постигане на целевите стойности изключват ФСЕС (за изчислението както въз основа на програмните декларации, така и въз основа на Прегледа на изпълнението на програмите).

| Източник : | ЕСП. |
| --- | --- |

Източник :

ЕСП.

Раздел Б — показателите невинаги дават добра представа за действителния напредък

| 3.21. | В настоящия раздел Сметната палата се съсредоточава върху установените от нея слабости в информацията за изпълнението, предоставена от Комисията. Правните актове, залегнали в основата на програмите за МФР за периода 2014—2020 г., определят показателите за изпълнение, по които Комисията трябва да докладва. |
| --- | --- |

3.21.

Много показатели са неподходящо избрани

Показателите се фокусират предимно върху вложените ресурси и крайните продукти, а не върху резултатите и въздействията

| 3.22. | Мониторингът на изпълнението изисква да бъдат проследявани вложените ресурси, крайните продукти, резултатите и въздействието на програмите (вж.
  таблица 3.1
  ). Показателите за вложени ресурси и за крайни продукти са важни за ежедневното управление на програмите за публични разходи. Показателите за резултати и за въздействие са по-полезни за оценяване на напредъка към постигане на целите на програмите и следователно са по-подходящи за докладите за изпълнението на високо равнище, като например програмните декларации.






  Таблица 3.1


  Вложени ресурси, крайни продукти, резултати и въздействия | | Определение на показателите | Илюстративни примери за показателите от програмните декларации | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Вложени ресурси | Финансовите, човешките и материалните ресурси, мобилизирани за осъществяването на дадена програма | — | Общо инвестиции в енергоспестяване и енергийна ефективност (ЕЗФРСР) |

3.22.

Таблица 3.1

Вложени ресурси, крайни продукти, резултати и въздействия

Определение на показателите

Илюстративни примери за показателите от програмните декларации

Вложени ресурси

Финансовите, човешките и материалните ресурси, мобилизирани за осъществяването на дадена програма

—

Общо инвестиции в енергоспестяване и енергийна ефективност (ЕЗФРСР)

| — | % от общите преки плащания, които не са обвързани с производството (ЕФГЗ) |
| --- | --- |

—

% от общите преки плащания, които не са обвързани с производството (ЕФГЗ)

| — | Обем на инвестициите в проекти от общ интерес (МСЕ) |
| --- | --- |

—

Обем на инвестициите в проекти от общ интерес (МСЕ)

Крайни продукти (14)

Конкретните елементи, реализирани чрез интервенцията

| — | Брой на интервенциите в подкрепа на изпълнението на Седмата програма за действие за околната среда (LIFE) |
| --- | --- |

—

Брой на интервенциите в подкрепа на изпълнението на Седмата програма за действие за околната среда (LIFE)

| — | Обща дължина на новите или подобрените трамвайни линии и линии на метрото (ЕФРР) |
| --- | --- |

—

Обща дължина на новите или подобрените трамвайни линии и линии на метрото (ЕФРР)

| — | Брой на студентите или стажантите, участващи в програмата, по държави, сектори, действия и пол („Еразъм+“) |
| --- | --- |

—

Брой на студентите или стажантите, участващи в програмата, по държави, сектори, действия и пол („Еразъм+“)

Резултати

Непосредственият ефект от интервенцията, като акцентът се поставя върху преките адресати

| — | Брой на работните места, създадени чрез подпомогнати проекти по LEADER (ЕЗФРСР) |
| --- | --- |

—

Брой на работните места, създадени чрез подпомогнати проекти по LEADER (ЕЗФРСР)

| — | Понижаване на годишното потребление на първична енергия от обществените сгради(ЕФРР) |
| --- | --- |

—

Понижаване на годишното потребление на първична енергия от обществените сгради(ЕФРР)

| — | Заявки за патенти и издадени патенти по раздел „Бъдещи и нововъзникващи технологии“ („Хоризонт 2020“) |
| --- | --- |

—

Заявки за патенти и издадени патенти по раздел „Бъдещи и нововъзникващи технологии“ („Хоризонт 2020“)

Въздействие

Планираният резултат от интервенцията с оглед на въздействието върху икономиката/обществото в по-широк мащаб, а именно отвъд пряко засегнатите от интервенцията

| — | Дял на износа на селскостопански продукти от ЕС в световния износ (ЕФГЗ) |
| --- | --- |

—

Дял на износа на селскостопански продукти от ЕС в световния износ (ЕФГЗ)

| — | Стойност на производството на аквакултури в ЕС (ЕФМДР) |
| --- | --- |

—

Стойност на производството на аквакултури в ЕС (ЕФМДР)

| — | Дял на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия (КФ) |
| --- | --- |

—

Дял на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия (КФ)

| Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП.

| 3.23. | Анализът на Сметната палата показва, че повече от 60 % от показателите, включени в програмните декларации, са показатели за вложени ресурси или за крайни продукти (15) (вж.
  каре 3.9
  ). Този превес на показателите за вложени ресурси и крайни продукти ограничава ползата от предоставената информация за напредъка в постигането на целите (16).






  Каре 3.9


  Голям процент от показателите са за вложени ресурси и крайни продукти
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

3.23.

Каре 3.9

Голям процент от показателите са за вложени ресурси и крайни продукти

Image 23

Източник:

ЕСП.

Някои показатели за изпълнение не са пряко свързани с разходите на ЕС

| 3.24. | Една от ключовите функции на програмните декларации е да „предоставят информация за всяка от разходните програми относно (...) напредък по изпълнението на програмите (...) и принос към основните политики и цели на Съюза“ (17). Тази цел се постига най-добре чрез показатели за резултати и въздействие, които са тясно свързани с целите на програмата и могат да бъдат сериозно засегнати от въпросната програма на ЕС (18). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Сметната палата установи случаи, в които използваните показатели нямат почти никаква връзка с ефекта от разходите на ЕС (вж.
  таблица 3.2
  ). В някои случаи в програмните декларации дори се подчертава фактът, че програмите не засягат показателите (19).






  Таблица 3.2


  Примери за показатели с неясна връзка с разходите и целите на ЕС | Програма | Заявена цел | Показател | Анализ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Хуманитарна помощ | Оказването в отделни случаи на съдействие и помощ на населението на трети страни, жертва на природни или предизвикани от човека бедствия, както и неговата закрила, за да се посрещнат нуждите в хуманитарната област, произтичащи от тези различни ситуации. | Брой смъртни случаи в резултат на природни бедствия | Показателят се влияе от изпълнението на програмата само косвено | |
| | ЕФГЗ | Предоставянето на Комисията на разумна увереност, че държавите членки са въвели системи за управление и контрол (...), за да защитят финансовите интереси на ЕС. | Процент на разходите (ЕФГЗ + ЕЗФРСР) със статистически данни или 100 % проверки. | Целта и показателят не са свързани пряко с резултатите от програмата | |
| Източник: | ЕСП. |

3.25.

Таблица 3.2

Примери за показатели с неясна връзка с разходите и целите на ЕС

Програма

Заявена цел

Показател

Анализ

Хуманитарна помощ

Оказването в отделни случаи на съдействие и помощ на населението на трети страни, жертва на природни или предизвикани от човека бедствия, както и неговата закрила, за да се посрещнат нуждите в хуманитарната област, произтичащи от тези различни ситуации.

Брой смъртни случаи в резултат на природни бедствия

Показателят се влияе от изпълнението на програмата само косвено

ЕФГЗ

Предоставянето на Комисията на разумна увереност, че държавите членки са въвели системи за управление и контрол (...), за да защитят финансовите интереси на ЕС.

Процент на разходите (ЕФГЗ + ЕЗФРСР) със статистически данни или 100 % проверки.

Целта и показателят не са свързани пряко с резултатите от програмата

Източник:

ЕСП.

Липсва показател за определени аспекти на някои цели на програмите

| 3.26. | Програмните декларации имат йерархична структура, като целите са организирани на две нива: „общи цели“ на по-високо ниво и „специфични цели“ на по-ниско ниво (20). Всяка цел (обща или специфична) има поне един, а обикновено и повече от един показател. В повечето случаи връзките между общите и специфичните цели са ясни, но не са изрично посочени в програмните декларации. Някои специфични цели могат да бъдат свързани с повече от една обща цел и обратно. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Извършеният от Сметната палата анализ на 22-те програмни декларации, подбрани за преглед, разкри, че някои аспекти на целите не са обхванати от показател, като например:






  — | КФ: Специфична цел 4 („Насърчаване на устойчивия транспорт и премахване на участъците с недостатъчен капацитет във всички ключови мрежови инфраструктури“) има шест показателя, но нито един от тях не се отнася до „премахване на участъците с недостатъчен капацитет във всички ключови мрежови инфраструктури“; |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

КФ: Специфична цел 4 („Насърчаване на устойчивия транспорт и премахване на участъците с недостатъчен капацитет във всички ключови мрежови инфраструктури“) има шест показателя, но нито един от тях не се отнася до „премахване на участъците с недостатъчен капацитет във всички ключови мрежови инфраструктури“;

| — | ИСР: Специфична цел 1 („Намаляване на бедността и насърчаване на устойчивото развитие в икономическо и социално отношение и в областта на опазването на околната среда“) има пет показателя, но нито един от тях не обхваща „устойчивото развитие (...) в областта на опазването на околната среда“; |
| --- | --- |

—

ИСР: Специфична цел 1 („Намаляване на бедността и насърчаване на устойчивото развитие в икономическо и социално отношение и в областта на опазването на околната среда“) има пет показателя, но нито един от тях не обхваща „устойчивото развитие (...) в областта на опазването на околната среда“;

| — | ЕФРР: Специфична цел 9 („Насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация“) има четири показателя относно социалното приобщаване, но нито един от тях не се отнася до борбата с бедността или дискриминацията. |
| --- | --- |

—

ЕФРР: Специфична цел 9 („Насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация“) има четири показателя относно социалното приобщаване, но нито един от тях не се отнася до борбата с бедността или дискриминацията.

Невъзможно е да се изчисли напредъкът по много от показателите

| 3.28. | В раздел А Сметната палата е представила изчислените от нея проценти на напредъка за различните функции от МФР. Както е показано в
  каре 3.10
  по-долу обаче, такива проценти е невъзможно да бъдат изчислени за почти половината от показателите в извадката на Сметната палата (44 %) най-вече поради следните причини:






  — | липсва конкретна количествена целева стойност (напр. целевата стойност е определена като „да се увеличи“, „да се запази“ и т.н.); и/или |
| --- | --- | --- |

3.28.

—

липсва конкретна количествена целева стойност (напр. целевата стойност е определена като „да се увеличи“, „да се запази“ и т.н.); и/или

| — | не е зададена базова стойност; |
| --- | --- |

—

не е зададена базова стойност;

| — | липсват данни за постигнатия напредък; |
| --- | --- |

—

липсват данни за постигнатия напредък;

| — | базовата стойност, данните относно постигнатия напредък и целевата стойност не са представени в един и същ формат. |
| --- | --- |

—

базовата стойност, данните относно постигнатия напредък и целевата стойност не са представени в един и същ формат.

| Каре 3.10


  Напредъкът към постигането на целевите стойности не може да бъде измерен за почти половината от всички показатели
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Каре 3.10

Напредъкът към постигането на целевите стойности не може да бъде измерен за почти половината от всички показатели

Image 24

Източник:

ЕСП.

| 3.29. | ЕФГЗ и програма „Хоризонт 2020“ са два примера за програми, за които процентът на напредъка за много показатели е невъзможно да се изчисли (съответно за 26 от 27-те показателя и за 39 от 52-та показателя). За ФСЕС има само един показател (21), за който голямото количество налични данни не дава възможност да бъде изчислен напредъкът. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Често липсват годишни етапни цели. Когато са били определени етапни цели, Комисията е изразила резерви относно използването им (22), докато Сметната палата ги счита за важни за мониторинга на изпълнението. |
| --- | --- |

3.30.

За някои програми качеството на наличните данни е незадоволително

За някои програми за много от показателите няма данни след 2015 г. или изобщо няма данни за постигнатия напредък

| 3.31. | Сметната палата забеляза, че за някои програми (вж.
  каре 3.11
  ) за над 25 % от показателите няма данни след 2015 г. или изобщо няма данни за постигнатия напредък. Тя също така забеляза, че някои показатели са включени в рамката относно изпълнението, въпреки известните проблеми относно наличието на данни (23). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | В своята препоръка относно освобождаването от отговорност за финансовата 2017 година Съветът подчертава необходимостта да се включва „актуална информация за резултатите от изпълнението при отчитането на осъществения напредък към постигането на целите“ (24). По същия начин в своята процедура за освобождаване от отговорност за 2017 г. Европейският парламент призовава Комисията „да включва актуална информация при отчитането на резултатите от изпълнението, включително в годишния доклад за управлението и изпълнението, относно осъществения напредък към постигането на целите...“ (25).






  Каре 3.11


  За много от показателите няма нови данни или изобщо няма действителни данни
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

3.32.

Каре 3.11

За много от показателите няма нови данни или изобщо няма действителни данни

Image 25

Източник:

ЕСП.

Други проблеми с качеството на данните

| 3.33. | Редица други проблеми с качеството на данните допълнително усложняват анализа на напредъка, например:






  — | Значителни промени в обхвата на даден показател, водещи до несъответствия между базовата стойност, данните за постигнатия напредък и целевата стойност, напр. Инструмент за сътрудничество за развитие (ИСР), специфична цел 2, показател 2 „Брой на проектите, финансирани от ИСР за насърчаване на демокрацията, принципите на правовата държава, доброто управление и зачитането на правата на човека в държавите бенефициенти по ИСР“. От 2016 г. кодовете на общата информационна система в областта на външните отношения (CRIS), използвани за извличане на данни за този показател, са значително разширени, „за да обхванат по-широк набор от сектори, включени в показателя“. |
| --- | --- | --- |

3.33.

—

Значителни промени в обхвата на даден показател, водещи до несъответствия между базовата стойност, данните за постигнатия напредък и целевата стойност, напр. Инструмент за сътрудничество за развитие (ИСР), специфична цел 2, показател 2 „Брой на проектите, финансирани от ИСР за насърчаване на демокрацията, принципите на правовата държава, доброто управление и зачитането на правата на човека в държавите бенефициенти по ИСР“. От 2016 г. кодовете на общата информационна система в областта на външните отношения (CRIS), използвани за извличане на данни за този показател, са значително разширени, „за да обхванат по-широк набор от сектори, включени в показателя“.

| — | Базовата стойност, етапните цели и данните за постигнатия напредък са в различен формат, което прави невъзможно оценяването на постигнатия напредък, напр. програма „Хоризонт 2020“, специфични цели 8—12, показател 2. Резултатите („Брой заявки за патенти“) за тези показатели не са в същия формат като базовата стойност и целевата стойност, които се отнасят до „Брой заявки за патенти за финансиране в размер на 10 млн. евро“. |
| --- | --- |

—

Базовата стойност, етапните цели и данните за постигнатия напредък са в различен формат, което прави невъзможно оценяването на постигнатия напредък, напр. програма „Хоризонт 2020“, специфични цели 8—12, показател 2. Резултатите („Брой заявки за патенти“) за тези показатели не са в същия формат като базовата стойност и целевата стойност, които се отнасят до „Брой заявки за патенти за финансиране в размер на 10 млн. евро“.

| — | Неактуални базови стойности на показателите, което води до нереалистични резултати за „напредък към постигането на целта“ и „отстояние до целта“, напр. програмата по ЕФРР по обща цел 1, показател 3 „Емисии на парникови газове“ (използвани и за Кохезионния фонд, обща цел 1, показател 1). Базовата година за планирано намаляване на емисиите на парникови газове с 20 % до 2020 г. е 1990 г., но според програмните декларации още преди началото на програмите през 2014 г. вече е имало намаление от 19,8 %. |
| --- | --- |

—

Неактуални базови стойности на показателите, което води до нереалистични резултати за „напредък към постигането на целта“ и „отстояние до целта“, напр. програмата по ЕФРР по обща цел 1, показател 3 „Емисии на парникови газове“ (използвани и за Кохезионния фонд, обща цел 1, показател 1). Базовата година за планирано намаляване на емисиите на парникови газове с 20 % до 2020 г. е 1990 г., но според програмните декларации още преди началото на програмите през 2014 г. вече е имало намаление от 19,8 %.

В някои програми са включени целеви стойности, които не са достатъчно амбициозни

| 3.34. | Редица програми (17 от 22-те проверени програми) включват целеви стойности, за които Сметната палата счита, че са неамбициозни. Доколко е амбициозна дадена целева стойност може да бъде въпрос на професионална преценка. Сметната палата определи следните категории, за които счита, че са категорично неамбициозни:






  1) | Цели, изцяло постигнати през първите няколко години от седемгодишния период на изпълнение на програмата: напр. показателят по ЕФМДР „Рентабилност на риболовния флот на ЕС по сегменти на флота“, за който целевата стойност за постигане на нетен среден марж на печалбата на риболовния флот на ЕС от 10 до 12 % вече е била постигната до 2015 г.; |
| --- | --- | --- |

3.34.

1)

Цели, изцяло постигнати през първите няколко години от седемгодишния период на изпълнение на програмата: напр. показателят по ЕФМДР „Рентабилност на риболовния флот на ЕС по сегменти на флота“, за който целевата стойност за постигане на нетен среден марж на печалбата на риболовния флот на ЕС от 10 до 12 % вече е била постигната до 2015 г.;

| 2) | Особено ниски целеви стойности: напр. целевата стойност за показателя по Кохезионния фонд „Обща дължина на новите железопътни линии“, определена на 64 km (TEN-T) за целия програмен период, т.е. около 9 km на година за целия ЕС (26). |
| --- | --- |

2)

Особено ниски целеви стойности: напр. целевата стойност за показателя по Кохезионния фонд „Обща дължина на новите железопътни линии“, определена на 64 km (TEN-T) за целия програмен период, т.е. около 9 km на година за целия ЕС (26).

| 3) | Целевите стойности, равни на/близки до базовата стойност: напр. за показателя по „Хоризонт 2020“„Заявки за патенти и издадени патенти за различни базови и промишлени технологии“ за специфична цел 5 „Водещи позиции в промишлеността“ , са дори по-ниски от базовата стойност (27). |
| --- | --- |

3)

Целевите стойности, равни на/близки до базовата стойност: напр. за показателя по „Хоризонт 2020“„Заявки за патенти и издадени патенти за различни базови и промишлени технологии“ за специфична цел 5 „Водещи позиции в промишлеността“ , са дори по-ниски от базовата стойност (27).

| 3.35. | В
  каре 3.12
  са показани програмите, за които делът на показателите с неамбициозни целеви стойности е 15 % или повече.






  Каре 3.12


  Множество неамбициозни цели за някои програми
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

3.35.

Каре 3.12

Множество неамбициозни цели за някои програми

Image 26

Източник:

ЕСП.

Част 2 — Резултати от извършените от Сметната палата одити на изпълнението: основни заключения и препоръки

Въведение

| 3.36. | Всяка година Сметната палата публикува специални доклади, в които констатира дали се прилагат в достатъчна степен принципите на добро финансово управление при изпълнението на бюджета на ЕС. През 2018 г. Сметната палата публикува 35 специални доклада (28) (29). Те обхващат всички функции от МФР (30) и съдържат общо 380 препоръки по широк кръг от теми (вж. 
  каре 3.13
  ). Публикуваните отговори на докладите на Сметната палата показват, че одитираните обекти са приели изцяло 78 % от нейните препоръки, в сравнение с 68 % през 2017 г. (вж.
  каре 3.14
  ).
  Приложение 3.2
  е обобщение на препоръките, отправени към държавите членки в специалните доклади на ЕСП за 2018 г.






  Каре 3.13


  Препоръките обхващат широк кръг от теми
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

3.36.

Каре 3.13

Препоръките обхващат широк кръг от теми

Image 27

Източник:

ЕСП.

| Каре 3.14


  Одитираните обекти приемат по-голямата част от препоръките на Сметната палата
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Каре 3.14

Одитираните обекти приемат по-голямата част от препоръките на Сметната палата

Image 28

Източник:

ЕСП.

Функции 1а „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ и 1б „Икономическо, социално и териториално сближаване“

| 3.37. | През 2018 г. Сметната палата публикува дванадесет специални доклада за тези функции на МФР (31). ЕСП би желала да обърне внимание на някои основни заключения и препоръки от шест от тези доклади. |
| --- | --- |

3.37.

а)   Специален доклад No 8/2018 „Подпомагане от ЕС за продуктивни инвестиции в предприятията — необходим е по-голям акцент върху дълготрайността“

| 3.38. | Сметната палата констатира, че като цяло одитираните проекти са постигнали планираните си крайни продукти и че в повечето случаи крайните продукти все още са били налице и са се използвали. В една пета от случаите обаче постигнатите резултати не са били запазени. Тя заключава, че това се дължи главно на факта, че Комисията и националните/регионалните органи не са акцентирали върху дълготрайността на резултатите при управлението както на програмите, така и на проектите. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | ЕСП отправи следните препоръки:






  — | Комисията да обръща специално внимание на подхода на държавите членки към дълготрайността на резултатите от проектите по време на процеса на одобряване на оперативните програми; и |
| --- | --- | --- |

3.39.

—

Комисията да обръща специално внимание на подхода на държавите членки към дълготрайността на резултатите от проектите по време на процеса на одобряване на оперативните програми; и

| — | държавите членки да подобрят процедурите и критериите за подбор на проекти. |
| --- | --- |

—

държавите членки да подобрят процедурите и критериите за подбор на проекти.

б)   Специален доклад No 9/2018 относно публично-частните партньорства (ПЧП) в ЕС

| 3.40. | Сметната палата установи, че въпреки че ПЧП имат потенциал да осигуряват по-бързо изпълнение на политиката и да гарантират добро равнище на поддръжка през целия им жизнен цикъл, одитираните ПЧП, подпомогнати от ЕС, невинаги са били управлявани ефективно и не са осигурили достатъчна икономическа ефективност. Потенциалните ползи от одитираните проекти за ПЧП често не са били постигнати, тъй като подобно на традиционно възложените проекти те са били засегнати от закъснения, нарастване на разходите и недостатъчно използване на крайните продукти от проектите. Освен това се наблюдава липса на подходящи анализи относно потенциала на ПЧП за постигане на допълнителна икономическа ефективност, както и относно липсата на подходящи стратегии за употребата на ПЧП и на институционалните и правните рамки. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Сметната палата препоръча на Комисията и държавите членки да не насърчават по-интензивно и по-широко използване на ПЧП, докато установените проблеми не бъдат преодолени. |
| --- | --- |

3.41.

в)   Специален доклад No 12/2018 „Широколентов достъп до интернет в държавите — членки на ЕС“

| 3.42. | Сметната палата установи, че като цяло покритието с широколентов достъп в ЕС се подобрява, но няма да бъдат постигнати всички цели, определени за 2020 г. Въпреки че всички държави членки са разработили стратегии за широколентов достъп, целите в стратегиите, проверени от Сметната палата, невинаги са в съответствие с тези в стратегията „Европа 2020“. Освен това не всички посетени държави членки са създали подходяща правна и регулаторна среда относно конкуренцията между доставчиците. На последно място, въпросът за нуждите от финансиране на широколентова инфраструктура в селските и крайградските райони невинаги е бил решен задоволително. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | ЕСП отправи следните препоръки:






  — | държавите членки да разработят нови планове за периода след 2020 г.; |
| --- | --- | --- |

3.43.

—

държавите членки да разработят нови планове за периода след 2020 г.;

| — | Комисията да разясни прилагането на насоките за държавна помощ и да подпомага усилията на държавите членки за насърчаване на по-голяма конкуренция в предоставянето на широколентови услуги; и |
| --- | --- |

—

Комисията да разясни прилагането на насоките за държавна помощ и да подпомага усилията на държавите членки за насърчаване на по-голяма конкуренция в предоставянето на широколентови услуги; и

| — | Европейската инвестиционна банка да насочи подкрепата си към проекти с малък и среден размер в районите, където има най-голяма нужда от публично подпомагане. |
| --- | --- |

—

Европейската инвестиционна банка да насочи подкрепата си към проекти с малък и среден размер в районите, където има най-голяма нужда от публично подпомагане.

г)   Специален доклад No 17/2018 относно усвояването на средствата от ЕС

| 3.44. | Сметната палата констатира, че за програмните периоди 2007—2013 г. и 2014—2020 г. късното приемане на законодателната рамка е довело до късно приемане на оперативните програми. Това е имало верижен ефект върху започването на изразходването на отпуснатите средства. Въпреки че някои от предприетите от Комисията мерки са довели до забележимо повишаване на усвояването през периода 2007—2013 г., не е обърнато особено внимание на резултатите. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Сметната палата препоръча на Комисията:






  — | да предложи на законодателните органи график с цел да се гарантира, че изпълнението може да започне в самото начало на програмния период; и |
| --- | --- | --- |

3.45.

—

да предложи на законодателните органи график с цел да се гарантира, че изпълнението може да започне в самото начало на програмния период; и

| — | да гарантира, че акцентът се поставя върху постигането на резултати. |
| --- | --- |

—

да гарантира, че акцентът се поставя върху постигането на резултати.

д)   Специален доклад No 30/2018 относно правата на пътниците

| 3.46. | Сметната палата установи, че основните видове обществен транспорт са обхванати в регламентите, което прави рамката на ЕС за правата на пътниците уникална в световен мащаб. Много пътници обаче не са достатъчно запознати с правата си и често не могат да ги упражнят заради проблеми с прилагането на правилата. Освен това, въпреки че основните права имат за цел да защитят всички пътници в четирите вида обществен транспорт, обхватът на защитата зависи от вида използван транспорт. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Сметната палата препоръча на Комисията:






  — | да подобри съгласуваността, яснотата и ефективността на рамката на ЕС за правата на пътниците; |
| --- | --- | --- |

3.47.

—

да подобри съгласуваността, яснотата и ефективността на рамката на ЕС за правата на пътниците;

| — | да предприеме действия за насърчаване и координиране на стартирането на кампании за повишаване на осведомеността от страна на националните правоприлагащи органи; |
| --- | --- |

—

да предприеме действия за насърчаване и координиране на стартирането на кампании за повишаване на осведомеността от страна на националните правоприлагащи органи;

| — | да отговори на необходимостта — в своите предложения за изменение на съществуващата нормативна уредба — да осигури на националните правоприлагащи органи допълнителни механизми за прилагане на правата на пътниците. |
| --- | --- |

—

да отговори на необходимостта — в своите предложения за изменение на съществуващата нормативна уредба — да осигури на националните правоприлагащи органи допълнителни механизми за прилагане на правата на пътниците.

е)   Специален доклад No 28/2018 относно програма „Хоризонт 2020“

| 3.48. | По-голямата част от мерките за опростяване, предприети от Комисията, са били ефективни по отношение на намаляването на административната тежест за бенефициентите по програма „Хоризонт 2020“, въпреки че не всички действия са дали желания резултат и все още има възможности за подобрение. Бенефициентите се нуждаят от по-лесни за използване насоки и инструменти, като Комисията трябва допълнително да изпробва целесъобразността и използваемостта на новите схеми за финансиране. Стабилността на правилата също е важна; бенефициентите могат да се адаптират към сложни правила, но честите промени на указанията могат да причинят объркване и несигурност. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Сметната палата препоръча на Комисията:






  — | да подобри комуникацията с кандидатите и бенефициентите; |
| --- | --- | --- |

3.49.

—

да подобри комуникацията с кандидатите и бенефициентите;

| — | да засили проверката на еднократните общи суми; |
| --- | --- |

—

да засили проверката на еднократните общи суми;

| — | да изследва-по-широката употреба на двуетапната оценка на предложенията; |
| --- | --- |

—

да изследва-по-широката употреба на двуетапната оценка на предложенията;

| — | да преразгледа условията за възнаграждение за експертите оценители; |
| --- | --- |

—

да преразгледа условията за възнаграждение за експертите оценители;

| — | да засили значението на Знака за високи постижения; |
| --- | --- |

—

да засили значението на Знака за високи постижения;

| — | да осигури стабилност на правилата и указанията за участниците; |
| --- | --- |

—

да осигури стабилност на правилата и указанията за участниците;

| — | да подобри качеството на извършваните одити от външни изпълнители; |
| --- | --- |

—

да подобри качеството на извършваните одити от външни изпълнители;

| — | допълнително да опрости средствата и указанията за МСП. |
| --- | --- |

—

допълнително да опрости средствата и указанията за МСП.

Функция 2 – Природни ресурси

| 3.50. | Сметната палата публикува осем специални доклада относно устойчивия растеж и природните ресурси и действията в областта на околната среда и климата. Тя публикува и информационно-аналитичен документ относно бъдещето на общата селскостопанска политика (ОСП), последван от Становище No 7/2018 относно предложенията за регламенти в областта на общата селскостопанска политика за периода след 2020 г. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Специалните доклади на Сметната палата, в които се разглеждат различни аспекти на селскостопанската политика, включват препоръки за подобряване на резултатите от инструментите, финансирането и схемите по ОСП, както следва:






  — | В Специален доклад No 5/2018 Сметната палата подчертава потенциала за полезно взаимодействие между политиката за енергия от възобновяеми източници и фондовете с оглед подпомагане на устойчивото развитие на селските райони, но отбелязва, че този потенциал все още остава до голяма степен нереализиран. В препоръките на Сметната палата се обръща внимание на устойчивостта на бъдещата политика за енергия от възобновяеми източници. |
| --- | --- | --- |

3.51.

—

В Специален доклад No 5/2018 Сметната палата подчертава потенциала за полезно взаимодействие между политиката за енергия от възобновяеми източници и фондовете с оглед подпомагане на устойчивото развитие на селските райони, но отбелязва, че този потенциал все още остава до голяма степен нереализиран. В препоръките на Сметната палата се обръща внимание на устойчивостта на бъдещата политика за енергия от възобновяеми източници.

| — | В Специален доклад No 10/2018 Сметната палата заключава, че макар и схемата за основно плащане за земеделски стопани да функционира, тя оказва само ограничено въздействие върху опростяването, насочването и сближаването на нивата на подпомагане. Сметната палата препоръчва предлаганите мерки да бъдат обвързани от самото начало с подходящи оперативни цели и базови стойности, спрямо които да се сравняват резултатите от тях. |
| --- | --- |

—

В Специален доклад No 10/2018 Сметната палата заключава, че макар и схемата за основно плащане за земеделски стопани да функционира, тя оказва само ограничено въздействие върху опростяването, насочването и сближаването на нивата на подпомагане. Сметната палата препоръчва предлаганите мерки да бъдат обвързани от самото начало с подходящи оперативни цели и базови стойности, спрямо които да се сравняват резултатите от тях.

| — | В Специален доклад No 11/2018 се прави преглед на новите варианти за финансиране на проекти за развитие на селските райони, които въпреки че са опростени, не са насочени към резултатите. Сметната палата препоръча на Комисията да проучи потенциала за преминаване от възстановяване на база извършени разходи към възстановяване на база постигнати резултати. |
| --- | --- |

—

В Специален доклад No 11/2018 се прави преглед на новите варианти за финансиране на проекти за развитие на селските райони, които въпреки че са опростени, не са насочени към резултатите. Сметната палата препоръча на Комисията да проучи потенциала за преминаване от възстановяване на база извършени разходи към възстановяване на база постигнати резултати.

| 3.52. | Другите специални доклади, обхващащи такива области на политиката като енергетика, климат, околна среда, качество на въздуха и хуманно отношение към животните, също включват препоръки, насочени към подобряване на резултатите от изпълнението на бюджета на ЕС чрез засилено взаимодействие между секторите и по-голяма отчетност. Например:






  — | интегриране на политиката за качеството на въздуха в другите политики на ЕС (Специален доклад No 23/2018); |
| --- | --- | --- |

3.52.

—

интегриране на политиката за качеството на въздуха в другите политики на ЕС (Специален доклад No 23/2018);

| — | укрепване на връзките между системата за кръстосано спазване и хуманното отношение към животните (Специален доклад No 31/2018); |
| --- | --- |

—

укрепване на връзките между системата за кръстосано спазване и хуманното отношение към животните (Специален доклад No 31/2018);

| — | подобряване на съгласуваността между рамките за селското стопанство, климата, околната среда и научните изследвания с цел засилване на опазването на почвите (Специален доклад No 33/2018); |
| --- | --- |

—

подобряване на съгласуваността между рамките за селското стопанство, климата, околната среда и научните изследвания с цел засилване на опазването на почвите (Специален доклад No 33/2018);

| — | подобряване на критични елементи от управлението и отчетността в програмата на ЕС за демонстриране на безопасно за околната среда улавяне и съхранение на въглерод и иновативни технологии за възобновяема енергия от търговски мащаб (Специален доклад No 24/2018); |
| --- | --- |

—

подобряване на критични елементи от управлението и отчетността в програмата на ЕС за демонстриране на безопасно за околната среда улавяне и съхранение на въглерод и иновативни технологии за възобновяема енергия от търговски мащаб (Специален доклад No 24/2018);

| — | подобряване на подбора на проекти въз основа на обективни и подходящи критерии за проектите за предотвратяване на наводнения (Специален доклад No 25/2018) и проектите за улавяне на въглерод или иновативни технологии за възобновяема енергия (Специален доклад No 24/2018). |
| --- | --- |

—

подобряване на подбора на проекти въз основа на обективни и подходящи критерии за проектите за предотвратяване на наводнения (Специален доклад No 25/2018) и проектите за улавяне на въглерод или иновативни технологии за възобновяема енергия (Специален доклад No 24/2018).

Функция 3 „Сигурност и гражданство“ и функция 4 „Глобална Европа“

| 3.53. | Сметната палата публикува осем специални доклада за тези функции от МФР. ЕСП би желала да обърне внимание на някои основни заключения и препоръки в четири от тези доклади. |
| --- | --- |

3.53.

а)   Специален доклад No 7/2018 относно Механизма за бежанците в Турция

| 3.54. | Одиторите установиха, че помощта като цяло е добре планирана и проектите са реализирали планираните продукти. Главно поради липса на политическа воля и факта, че Комисията не е използвала активно обвързаността с условията, помощта от ЕС не е отговорила в задоволителна степен на някои от основните нужди на страната за подобряване на нейното управление и върховенство на закона. Освен това устойчивостта на резултатите често е изложена на риск. Ето защо Сметната палата счита, че ефективността на финансирането е била ограничена. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Сметната палата препоръча на Комисията и, когато е приложимо, на Европейската служба за външна дейност:






  — | да насочват по-добре средствата по Инструмента за предприсъединителна помощ в областите, в които реформите са закъснели; |
| --- | --- | --- |

3.55.

—

да насочват по-добре средствата по Инструмента за предприсъединителна помощ в областите, в които реформите са закъснели;

| — | да подобрят оценките на секторния подход; |
| --- | --- |

—

да подобрят оценките на секторния подход;

| — | да обвързват в по-голяма степен финансирането с изпълнението на условията; |
| --- | --- |

—

да обвързват в по-голяма степен финансирането с изпълнението на условията;

| — | да подобрят мониторинга на изпълнението на проектите; |
| --- | --- |

—

да подобрят мониторинга на изпълнението на проектите;

| — | да намалят забавянията чрез селективно прилагане на непряко управление. |
| --- | --- |

—

да намалят забавянията чрез селективно прилагане на непряко управление.

б)   Специален доклад No 20/2018 относно Африканската архитектура за мир и сигурност (APSA)

| 3.56. | Сметната палата установи, че финансираната от Европейския фонд за развитие подкрепа от ЕС е имала незадоволителен ефект и се нуждае от нов фокус. Въпреки наличието на широка стратегическа рамка, средствата от ЕС за APSA дълго време са били насочени към това да допринасят за покриването на основни оперативни разходи. Поради слабото финансово управление на APSA от страна на Африканския съюз, този механизъм от дълги години е силно зависим от подкрепата на донори. Въпреки че ЕС е отпускал средства за различни компоненти на APSA, те се различават значително по своя капацитет и остават неразрешени редица предизвикателства. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | Сметната палата препоръча на Комисията и, когато е приложимо, на Европейската служба за външна дейност:






  — | да насърчават ангажираността на Африканския съюз с APSA с цел постигане на финансова независимост и насочване на подкрепата от ЕС към мерки за изграждане на капацитет вместо към подпомагане на оперативни разходи; |
| --- | --- | --- |

3.57.

—

да насърчават ангажираността на Африканския съюз с APSA с цел постигане на финансова независимост и насочване на подкрепата от ЕС към мерки за изграждане на капацитет вместо към подпомагане на оперативни разходи;

| — | да обвързват своите интервенции с постигането на резултати, да намалят закъсненията при сключването на договори и финансирането със задна дата, да подобрят мониторинга и да използват съгласувано финансовите инструменти. |
| --- | --- |

—

да обвързват своите интервенции с постигането на резултати, да намалят закъсненията при сключването на договори и финансирането със задна дата, да подобрят мониторинга и да използват съгласувано финансовите инструменти.

в)   Специален доклад No 27/2018 „Механизмът за бежанците в Турция“

| 3.58. | Сметната палата установи, че в една сложна обстановка Механизмът за бежанците в Турция бързо е мобилизирал 3 млрд. евро, за да предостави бърз отговор на кризата с бежанците. Въпреки това той не е постигнал напълно целта си за ефективна координация на този отговор. По одитираните проекти е била предоставена ефикасна подкрепа на бежанците; повечето проекти са реализирали планираните продукти, но половината от тях все още не са постигнали очакваните крайни резултати. Освен това Сметната палата установи, че е възможно да се повиши ефикасността на проектите за предоставяне на помощ под формата на парични средства. Поради това тя заключи, че Механизмът може да бъде по-ефективен и че може да се постигне по-добро съотношение между качество и цена. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | Сметната палата препоръча на Комисията:






  — | да посрещне по-ефективно нуждите на бежанците от общинска инфраструктура и социално-икономическа подкрепа; |
| --- | --- | --- |

3.59.

—

да посрещне по-ефективно нуждите на бежанците от общинска инфраструктура и социално-икономическа подкрепа;

| — | да подобри оптимизирането и взаимното допълване на помощта чрез ясно разделяне на задачите между различните източници на финансиране; |
| --- | --- |

—

да подобри оптимизирането и взаимното допълване на помощта чрез ясно разделяне на задачите между различните източници на финансиране;

| — | да приложи стратегия за преход от хуманитарна помощ към помощ за развитие; |
| --- | --- |

—

да приложи стратегия за преход от хуманитарна помощ към помощ за развитие;

| — | да повиши ефикасността на проектите за предоставяне на помощ под формата на парични средства; |
| --- | --- |

—

да повиши ефикасността на проектите за предоставяне на помощ под формата на парични средства;

| — | да работи с турските власти за подобряване на средата за работа на международните НПО; |
| --- | --- |

—

да работи с турските власти за подобряване на средата за работа на международните НПО;

| — | да засили мониторинга и докладването във връзка с Механизма за бежанците в Турция. |
| --- | --- |

—

да засили мониторинга и докладването във връзка с Механизма за бежанците в Турция.

г)   Специален доклад No 32/2018 относно Извънредния доверителен фонд на ЕС (ИДФЕС) за Африка

| 3.60. | Сметната палата установи, че ИДФЕС за Африка е гъвкав инструмент. Като се имат обаче предвид безпрецедентните предизвикателства, пред които е изправен, той е следвало да бъде разработен с по-голямо внимание. ИДФЕС за Африка е по-бърз при стартирането на проекти в сравнение с традиционните инструменти, но се сблъсква със сходни проблеми, които забавят изпълнението. Въпреки че одитираните проекти бяха на ранен етап на изпълнение, те бяха започнали да генерират конкретни резултати. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | Сметната палата препоръча на Комисията:






  — | да повиши качеството на целите на ИДФЕС за Африка; |
| --- | --- | --- |

3.61.

—

да повиши качеството на целите на ИДФЕС за Африка;

| — | да преразгледа процедурата за подбор на проекти; |
| --- | --- |

—

да преразгледа процедурата за подбор на проекти;

| — | да предприеме мерки за ускоряване на изпълнението; |
| --- | --- |

—

да предприеме мерки за ускоряване на изпълнението;

| — | да подобри мониторинга на ИДФЕС за Африка. |
| --- | --- |

—

да подобри мониторинга на ИДФЕС за Африка.

Функция 5 – Администрация

| 3.62. | През 2018 г. ЕСП публикува три специални доклада в тази област. ЕСП би желала да обърне внимание на някои основни заключения и препоръки в три от тези доклади. |
| --- | --- |

3.62.

а)   Специален доклад No 34/2018 „Помещения за служебно ползване на институциите на ЕС“

| 3.63. | Сметната палата установи, че институциите управляват ефикасно своите разходи за помещения за служебно ползване, но стратегиите за сградния фонд невинаги са разписани официално. Институциите си сътрудничат и прилагат сходни принципи на вземане на решения. Докладването за сградите пред бюджетните органи обаче не дава възможност за сравнение и анализ на ефикасността. Механизмите за финансиране за големите строителни проекти, които одиторите анализираха, често пъти са били сложни, което е повлияло върху прозрачността. Изпълнението на повечето проекти се е забавило, което в някои случаи е довело до допълнителни разходи. |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Сметната палата препоръча на институциите:






  — | да актуализират и разпишат официално своите стратегии за сградния фонд и редовно да актуализират документите за планиране; |
| --- | --- | --- |

3.64.

—

да актуализират и разпишат официално своите стратегии за сградния фонд и редовно да актуализират документите за планиране;

| — | да повишат бюджетната прозрачност при използването на механизми за финансиране на строителни проекти; |
| --- | --- |

—

да повишат бюджетната прозрачност при използването на механизми за финансиране на строителни проекти;

| — | да въведат адекватни процедури за управление на големи проекти за строителство и основен ремонт; и |
| --- | --- |

—

да въведат адекватни процедури за управление на големи проекти за строителство и основен ремонт; и

| — | да подобрят съгласуваността на данните и мониторинга на сградния фонд. |
| --- | --- |

—

да подобрят съгласуваността на данните и мониторинга на сградния фонд.

Доклади относно областта „Функциониращ единен пазар и устойчив паричен съюз“

| 3.65. | На последно място, Сметната палата публикува четири специални доклада относно областта „Функциониращ единен пазар и устойчив паричен съюз“. ЕСП иска да обърне внимание на някои основни заключения и препоръки в три от тези доклади. |
| --- | --- |

3.65.

а)   Специален доклад No 2/2018 „Оперативна ефективност на ЕЦБ при управление на кризи в банките“

| 3.66. | В този одит беше проверена оперативната ефективност при управлението от ЕЦБ на една конкретна надзорна задача – управлението на кризи. ЕЦБ е установила рамка за управление на кризи, но трябва да обърне внимание на определени недостатъци в разработката ѝ и на признаците на неефективно прилагане на процедурите. Съществуват процедури за оценка на плановете на банките за възстановяване, а оценителите разполагат с достъп до полезни инструменти и насоки. Резултатите от оценките на плановете за възстановяване обаче не се използват систематично за идентифициране и реакция при кризи. ЕЦБ не разполага със система за използване на специфични фактори за всяка банка, която би могла да сигнализира за вероятно влошаване на финансовото състояние на дадена банка. Освен това системите и насоките за оценките за бърза ранна намеса не са достатъчно добре разработени, а докладите на ръководството за лошо качество на активите на банките и съответният капацитет на място трябва да бъдат усъвършенствани. |
| --- | --- |

3.66.

| 3.67. | Сметната палата препоръча на ЕЦБ:






  — | да доразработи насоките си относно оценките за ранна намеса, в т.ч. за бърза реакция при кризи; |
| --- | --- | --- |

3.67.

—

да доразработи насоките си относно оценките за ранна намеса, в т.ч. за бърза реакция при кризи;

| — | да определи ясен набор от показатели за идентифициране и реакция на кризи; |
| --- | --- |

—

да определи ясен набор от показатели за идентифициране и реакция на кризи;

| — | да подобри мониторинга и използването на информация от оценките на плановете за възстановяване. |
| --- | --- |

—

да подобри мониторинга и използването на информация от оценките на плановете за възстановяване.

б)   Специален доклад No 3/2018 „Одит на процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД)“

| 3.68. | Сметната палата провери изпълнението от страна на Европейската комисия на процедурата при макроикономически дисбаланси, която има за цел да установи, да предотврати и да се справи с макроикономически дисбаланси, които биха могли да засегнат неблагоприятно икономическата стабилност. Тя установи, че като цяло ПМД е добре разработена, но Комисията не я прилага по начин, който да гарантира ефективно предотвратяване и коригиране на дисбалансите. Може да се обобщи, че издаваните от Комисията специфични за всяка държава препоръки (СП) показват известни слабости; класификацията на държавите членки с дисбаланси не е прозрачна; задълбоченият анализ на Комисията е станал по-малко видим, въпреки доброто си качество, и липсва публична осведоменост относно процедурата и последиците от нея. Освен това процедурата не способства по адекватен начин за ранното установяване на дисбаланси, тъй като нейните показатели се основават на неактуални данни и плъзгащи се средни стойности, които не отчитат най-новите събития. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Сметната палата препоръча на Комисията значително да подобри определени аспекти на осъществяваното от нея управление и да придаде по-голямо значение на ПМД. |
| --- | --- |

3.69.

в)   Специален доклад No 18/2018 „Постигната ли е основната цел на превантивната част на Пакта за стабилност и растеж?“

| 3.70. | Сметната палата установи, че в няколко силно задлъжнели държави членки ПСР не е довел до достатъчна степен на напредък към средносрочните бюджетни цели в разумен срок. Европейската комисия е упражнила активно своите дискреционни правомощия с цел да намали изискванията за корекции както при определянето на правилата за изпълнение, така и при вземането на отделните решения. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Сметната палата препоръча на Комисията:






  — | да промени изискваните нива на корекция, съдържащи се в „матрицата на изискванията“, за да се увеличат изискванията за корекции за държавите членки, чието съотношение на дълга към БВП е над 60 %, и да се справи с кумулативното въздействие на допустимите отклонения, когато се предвиждат множество клаузи; |
| --- | --- | --- |

3.71.

—

да промени изискваните нива на корекция, съдържащи се в „матрицата на изискванията“, за да се увеличат изискванията за корекции за държавите членки, чието съотношение на дълга към БВП е над 60 %, и да се справи с кумулативното въздействие на допустимите отклонения, когато се предвиждат множество клаузи;

| — | да реформира начина, по който понастоящем се прилагат клаузите за гъвкавост, като ограничи гъвкавостта до действителните фискални разходи за реформите, и да гарантира, че ще бъде преустановено използването на клаузата за инвестиции в настоящия ѝ вид и че тя ще бъде реформирана с цел да се гарантира, че всички допълнителни разходи, произтичащи от отклонението от първоначалния план за постигане на СБЦ (т.е. през всички години след предоставянето на клаузата), са свързани с инвестиции, както и че клаузата за инвестиции води до повишаване на публичните инвестиции като дял от БВП; |
| --- | --- |

—

да реформира начина, по който понастоящем се прилагат клаузите за гъвкавост, като ограничи гъвкавостта до действителните фискални разходи за реформите, и да гарантира, че ще бъде преустановено използването на клаузата за инвестиции в настоящия ѝ вид и че тя ще бъде реформирана с цел да се гарантира, че всички допълнителни разходи, произтичащи от отклонението от първоначалния план за постигане на СБЦ (т.е. през всички години след предоставянето на клаузата), са свързани с инвестиции, както и че клаузата за инвестиции води до повишаване на публичните инвестиции като дял от БВП;

| — | да гарантира съгласуваност между изискванията на превантивната и на корективната част; |
| --- | --- |

—

да гарантира съгласуваност между изискванията на превантивната и на корективната част;

| — | да включва по-ясни изисквания в специфичните за всяка държава препоръки и да дава по-добри разяснения на изискванията и на рисковете от това те да не бъдат изпълнени навреме. |
| --- | --- |

—

да включва по-ясни изисквания в специфичните за всяка държава препоръки и да дава по-добри разяснения на изискванията и на рисковете от това те да не бъдат изпълнени навреме.

Част 3 – Проследяване на изпълнението на препоръките

| 3.72. | Всяка година Сметната палата проверява до каква степен одитираните органи и организации са предприели действия в отговор на отправените от нея препоръки. Това проследяване на изпълнението на препоръките на Сметната палата е важна стъпка в цикъла на одита. То предоставя обратна информация за въздействието от нейната работа и насърчава одитираните органи и организации да изпълняват нейните препоръки. |
| --- | --- |

3.72.

Сметната палата анализира изпълнението на всички препоръки, отправени към Комисията през 2015 г.

| 3.73. | В предходните години Сметната палата анализираше само извадка от препоръките, отправени три години по-рано. Тази година тя анализира изпълнението на всичките 185 препоръки, отправени към Комисията в 25-те специални доклада, приети през 2015 г. Сметната палата не провери изпълнението на една препоръка, тъй като тя вече не е актуална. Също така не проследихме изпълнението на 48-те препоръки, отправени към държавите членки. |
| --- | --- |

3.73.

| 3.74. | За да извърши своето проследяване, Сметната палата използва документни проверки и събеседвания със служители на Комисията. За да гарантира справедлив и балансиран преглед, впоследствие Сметната палата изпрати своите констатации на Комисията и взе предвид нейните отговори в окончателния си анализ. |
| --- | --- |

3.74.

Как Комисията е изпълнила препоръките на Сметната палата?

| 3.75. | От проследените 184 препоръки Сметната палата заключи, че Комисията е изпълнила изцяло 114 (62 %). От останалите препоръки 26 (14 %) е изпълнила в голяма степен, 33 (18 %) в известна степен, а 11 (6 %) изобщо не е изпълнила (вж.
  каре 3.15
  ). В
  приложение 3.3
  е представен подробно етапът на изпълнение на препоръките.






  Каре 3.15


  Изпълнение на препоръки от одити на изпълнението на ЕСП през 2015 г.
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

3.75.

Каре 3.15

Изпълнение на препоръки от одити на изпълнението на ЕСП през 2015 г.

Image 29

Източник:

ЕСП.

| 3.76. | В някои области Комисията е била особено ефикасна в изпълнението на препоръките на Сметната палата. По отношение на три специални доклада, свързани с възобновяемата енергия в Източна Африка (СД No 15/2015), предоставяне на финансова помощ за страни, намиращи се в затруднено положение (СД No 18/2015) и техническата помощ за Гърция (СД No 19/2015), всички препоръки са изпълнени изцяло. |
| --- | --- |

3.76.

| 3.77. | Комисията не е приела 15 и е приела частично 17 препоръки. В крайна сметка обаче 10 от 17-те частично приети препоръки са изпълнени изцяло, а две от отхвърлените препоръки са изпълнени изцяло и още две са изпълнени в известна степен. |
| --- | --- |

3.77.

| 3.78. | В заключение, Сметната палата отбеляза, че нейните одити на изпълнението са довели до няколко основни подобрения, въпреки че някои от установените слабости не са отстранени. В
  приложение 3.4
  са описани слабостите, които продължават да съществуват във връзка с частично изпълнените препоръки. |
| --- | --- |

3.78.

Заключения и препоръки

Заключения

1)   Показателите разкриват значителни разлики в постигнатите резултати и сочат умерен напредък като цяло (точки 3.7—3.20)

| 3.79. | Включените в програмните декларации данни сочат, че като цяло напредъкът към постигането на целите за изпълнение е скромен. Късното и бавно започване както на програмите за сближаване, така и на програмите за развитие на селските райони е важен ограничаващ фактор. |
| --- | --- |

3.79.

2)   Показателите невинаги дават добра представа за действителния напредък (точки 3.21—3.35)

| 3.80. | Изчисляването както на напредъка към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности, така и на напредъка към целевите стойности, докладван от Комисията в рамките на Прегледа на изпълнението на програмите, следва да се разглежда с резерви поради различни причини:






  а) | Много показатели са неподходящо избрани (точки 3.22—3.27)







  — | Показателите се фокусират върху вложените ресурси и крайните продукти, а не върху резултатите и въздействията; |
| --- | --- | --- | --- |

3.80.

а)

Много показатели са неподходящо избрани (точки 3.22—3.27)

—

Показателите се фокусират върху вложените ресурси и крайните продукти, а не върху резултатите и въздействията;

| — | Някои показатели не измерват постигнатите резултати от изпълнението на бюджета на ЕС; |
| --- | --- |

—

Някои показатели не измерват постигнатите резултати от изпълнението на бюджета на ЕС;

| — | Липсват показатели за определени аспекти на някои цели на програмите. |
| --- | --- |

—

Липсват показатели за определени аспекти на някои цели на програмите.

| б) | За много от показателите е невъзможно да се измери напредъкът (точки 3.28—3.30)







  — | За почти половината от показателите е невъзможно да се изчисли напредъкът към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности. Въпреки че това може да се обясни с различни фактори, основната причина е липсата на данни за базовите стойности, за постигнатия напредък и/или за целевите стойности. |
| --- | --- | --- |

б)

За много от показателите е невъзможно да се измери напредъкът (точки 3.28—3.30)

—

За почти половината от показателите е невъзможно да се изчисли напредъкът към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности. Въпреки че това може да се обясни с различни фактори, основната причина е липсата на данни за базовите стойности, за постигнатия напредък и/или за целевите стойности.

| в) | За някои програми качеството на наличните данни е незадоволително (точки 3.31—3.33)







  — | За някои програми за много от показателите няма данни след 2015 г. или изобщо няма данни за постигнатия напредък; |
| --- | --- | --- |

в)

За някои програми качеството на наличните данни е незадоволително (точки 3.31—3.33)

—

За някои програми за много от показателите няма данни след 2015 г. или изобщо няма данни за постигнатия напредък;

| — | Редица други проблеми с качеството на данните допълнително усложняват анализа на напредъка. |
| --- | --- |

—

Редица други проблеми с качеството на данните допълнително усложняват анализа на напредъка.

| г) | В някои програми са включени целеви стойности, които не са достатъчно амбициозни (точки 3.34—3.35)







  — | Много програми включват целеви стойности, които според Сметната палата са неамбициозни. В седем програми тези целеви стойности съставляват най-малко 15 % от всички целеви стойности. |
| --- | --- | --- |

г)

В някои програми са включени целеви стойности, които не са достатъчно амбициозни (точки 3.34—3.35)

—

Много програми включват целеви стойности, които според Сметната палата са неамбициозни. В седем програми тези целеви стойности съставляват най-малко 15 % от всички целеви стойности.

| 3.81. | В
  каре 3.16
  са обобщени заключенията на Сметната палата относно степента на отражение върху програмите на конкретните слабости, установени в букви а) — г) по-горе:






  а) | програми, при които делът на показателите за вложени ресурси и крайни продукти е над 66 %; |
| --- | --- | --- |

3.81.

а)

програми, при които делът на показателите за вложени ресурси и крайни продукти е над 66 %;

| б) | програми, при които за повече от 33 % от показателите е невъзможно да бъде измерен напредъкът; |
| --- | --- |

б)

програми, при които за повече от 33 % от показателите е невъзможно да бъде измерен напредъкът;

| в) | програми, при които за най-малко 25 % от показателите няма данни след 2015 г. или изобщо няма данни за постигнатия напредък; |
| --- | --- |

в)

програми, при които за най-малко 25 % от показателите няма данни след 2015 г. или изобщо няма данни за постигнатия напредък;

| г) | програми, при които най-малко 15 % от показателите имат неамбициозни целеви стойности. |
| --- | --- |

г)

програми, при които най-малко 15 % от показателите имат неамбициозни целеви стойности.

Това показва, че в извадката на Сметната палата няма нито една програма, която да не е засегната от тези слабости.

| Каре 3.16


  Обобщение на заключенията | Прегледани програми и % на финансовото програмиране за периода 2014 – 2020 г. в извадката във всяко каре | Среден напредък към постигането на целевата стойност - изчисление на ЕСП (спрямо базовата стойност) | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Среден напредък към постигането на целевата стойност, равен на 20 % или по-малко | Среден напредък към постигането на целевата стойност над 20 % и под 50 % | Среден напредък към постигането на целевата стойност, равен на или над 50 % | |
| | Рамка на изпълнението без нито една от четирите установени слабости | | | | |
| | Рамка на изпълнението с една от четирите установени слабости | ЕФРР, храни и фуражи | ЕЗФРСР, ЕИС, ИПП II | „Еразъм+“, Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица, Фонд „Убежище, миграция и интеграция“, Фонд „Вътрешна сигурност“, ИСР, Хуманитарна помощ, Европейски фонд за приспособяване към глобализацията | |
| | 21 % от финансовото програмиране в извадката | 13 % от финансовото програмиране в извадката | 6% от финансовото програмиране в извадката | |
| | Рамка на изпълнението с най-малко две от четирите установени слабости | | „Хоризонт 2020“, МСЕ, КФ, Програма „Творческа Европа“ | ЕФСИ, ЕСФ, ЕФМДР, LIFE | |
| | 17 % от финансовото програмиране в извадката | 11 % от финансовото програмиране в извадката | |
| Забележка: | Напредъкът към постигането на целевата стойност не може да бъде изчислен за ЕФГЗ и Фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (32 % от финансовото програмиране в извадката). |

Каре 3.16

Обобщение на заключенията

Прегледани програми и % на финансовото програмиране за периода 2014 – 2020 г. в извадката във всяко каре

Среден напредък към постигането на целевата стойност - изчисление на ЕСП (спрямо базовата стойност)

Среден напредък към постигането на целевата стойност, равен на 20 % или по-малко

Среден напредък към постигането на целевата стойност над 20 % и под 50 %

Среден напредък към постигането на целевата стойност, равен на или над 50 %

Рамка на изпълнението без нито една от четирите установени слабости

Рамка на изпълнението с една от четирите установени слабости

ЕФРР, храни и фуражи

ЕЗФРСР, ЕИС, ИПП II

„Еразъм+“, Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица, Фонд „Убежище, миграция и интеграция“, Фонд „Вътрешна сигурност“, ИСР, Хуманитарна помощ, Европейски фонд за приспособяване към глобализацията

21 % от финансовото програмиране в извадката

13 % от финансовото програмиране в извадката

6% от финансовото програмиране в извадката

Рамка на изпълнението с най-малко две от четирите установени слабости

„Хоризонт 2020“, МСЕ, КФ, Програма „Творческа Европа“

ЕФСИ, ЕСФ, ЕФМДР, LIFE

17 % от финансовото програмиране в извадката

11 % от финансовото програмиране в извадката

Забележка:

Напредъкът към постигането на целевата стойност не може да бъде изчислен за ЕФГЗ и Фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (32 % от финансовото програмиране в извадката).

| Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП.

| 3.82. | В точки 3.36—3.74 Сметната палата представя основни заключения и препоръки от подбрани специални доклади, публикувани през 2018 г. |
| --- | --- |

3.82.

| 3.83. | Тазгодишното проследяване на изпълнението на предишни препоръки (вж. точки 3.72—3.81) потвърждава, че както и в предходни години, 76 % от препоръките, на които Сметната палата направи оценка, са изпълнени изцяло или в голяма степен. В 18 % от случаите препоръките са били изпълнени само в известна степен, като остават значителни слабости. Само 6 % от препоръките не са изпълнени. |
| --- | --- |

3.83.

Препоръки

| 3.84. | В
  приложение 3.5
  са представени констатациите от проверката на Сметната палата на изпълнението на трите препоръки, отправени в глава 3 от нейния Годишен доклад за 2015 г. И трите препоръки са изпълнени в известна степен. |
| --- | --- |

3.84.

| 3.85. | Въз основа на заключенията си за 2018 г. Сметната палата отправя следните препоръки: |
| --- | --- |

3.85.

Препоръка 3.1 – Комисията следва да насърчи включването в програмните декларации на показатели, които:

| а) | чрез по-добро съчетаване на крайни продукти, резултати и въздействия осигуряват по-полезна информация за постиженията на разходните програми на ЕС; |
| --- | --- |

а)

чрез по-добро съчетаване на крайни продукти, резултати и въздействия осигуряват по-полезна информация за постиженията на разходните програми на ЕС;

| б) | имат ясна връзка с действията, финансирани по линия на разходните програми на ЕС; |
| --- | --- |

б)

имат ясна връзка с действията, финансирани по линия на разходните програми на ЕС;

| в) | отразяват постиженията на разходните програми на ЕС, а не резултатите от работата на Комисията и другите органи, които ги изпълняват; както и |
| --- | --- |

в)

отразяват постиженията на разходните програми на ЕС, а не резултатите от работата на Комисията и другите органи, които ги изпълняват; както и

| г) | обхващат целите на програмата. |
| --- | --- |

г)

обхващат целите на програмата.

Срок на изпълнение: изготвянето през 2022 г. на програмните декларации за бюджета за 2023 г.

Препоръка 3.2 — За да може да изчисли напредъка към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности, Комисията следва да предложи рамки за изпълнение по отношение на всички програми, които да съдържат посочените по-долу характеристики за показателите за изпълнение. Ако Комисията счита, че това не е подходящо за специфичен показател, тя следва да обясни своя избор в програмните декларации.

| а) | количествени базови стойности, като се посочва годината за базовата стойност; |
| --- | --- |

а)

количествени базови стойности, като се посочва годината за базовата стойност;

| б) | количествени етапни цели; |
| --- | --- |

б)

количествени етапни цели;

| в) | количествени целеви стойности, като се посочва годината за постигане на целевата стойност; |
| --- | --- |

в)

количествени целеви стойности, като се посочва годината за постигане на целевата стойност;

| г) | данни с необходимото качество, така че напредъкът към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности да може да се изчисли лесно. |
| --- | --- |

г)

данни с необходимото качество, така че напредъкът към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности да може да се изчисли лесно.

Срок на изпълнение: изготвянето през 2022 г. на програмните декларации за бюджета за 2023 г.

Препоръка 3.3 — Комисията следва да се стреми да получава навременна информация за изпълнението относно всички показатели за изпълнение, например като въведе нови инструменти за отчитане чрез интернет платформи.

Срок на изпълнение: стартиране на проекта през 2021 г.

Препоръка 3.4 — Комисията следва да документира предложените целеви стойности, така че бюджетният орган да може да оцени степента на тяхната амбициозност. Това предполага да бъдат предложени целеви стойности за всички показатели в разходните програми.

Срок на изпълнение: изготвянето през 2022 г. на програмните декларации за бюджета за 2023 г.

Препоръка 3.5 – Комисията следва да усъвършенства в още по-голяма степен Прегледа на изпълнението на програмите, по-специално като:

| а) | използва само една методика за изчисляване на напредъка към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности. Ако Комисията счита, че това не е практически осъществимо за специфичен показател, тя следва да обясни своя подход в Прегледа на изпълнението на програмите. |
| --- | --- |

а)

използва само една методика за изчисляване на напредъка към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности. Ако Комисията счита, че това не е практически осъществимо за специфичен показател, тя следва да обясни своя подход в Прегледа на изпълнението на програмите.

| б) | предоставя обосновка за подбора на показателите за изпълнение за всяка програма. |
| --- | --- |

б)

предоставя обосновка за подбора на показателите за изпълнение за всяка програма.

Срок на изпълнение: изготвянето през 2021 г. на Прегледа на изпълнението на програмите

---

(1)  Член 317 от Договора за функционирането на ЕС.

(2)  Вж. „Проект на общ бюджет на Европейския съюз за финансова година 2019 – Работен документ – Част I – Програмни декларации за оперативните разходи“, COM(2018) 600, май 2018 г.

(3)  Вж. Бюджет на ЕС за периода 2014—2020 г., Преглед на изпълнението на програмите – извадка от програмните декларации за оперативните разходи, Проект на бюджет за 2019 г., COM(2018) 600, май 2018 г.

(4)  Забележка: в препоръка 5 от глава 3 от Годишния доклад за 2016 г. (точка 3.77) Сметната палата отправя искане към Комисията „в основните отчети за изпълнението да посочва дали, според наличната информация, предоставените данни за резултатите са с достатъчно добро качество“.

(5)  Базовите стойности зависят от наличието на информация, но по принцип представляват наличните данни относно съответния аспект на програмата към 1.1.2014 г.

(6)  Вж. например „Измерване на дистанцията до постигането на ЦУР: оценка докъде са стигнали държавите от ОИСР“ (Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets — An assessment of where OECD countries stand), юни 2017 г., ОИСР, стр. 15, таблица 3. Предимства и недостатъци на различните процедури за нормализиране (Pros and cons of different normalisation procedures).

(7)  Работен документ на службите на Комисията, „Насоки за по-добро регулиране“, SWD (2017) 350 окончателен, 7.7.2017 г., стр. 26.

(8)  Както е обяснено в „Методологичната бележка“ от Прегледа на изпълнението на програмите, стр. 2.

(9)  След съответно три и четири години от общо седем.

(10)  Забележка: за да изчисли напредъка спрямо базовата стойност, Сметната палата прие, че базовата стойност за показателите е нула, въпреки че тази информация не е включена в програмните декларации.

(11)  В момента съответното законодателство се изменя, за да може да се докладва за частично изпълнени операции.

(12)  Въз основа на пет показателя.

(13)  Регламент (ЕС) No 1309/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (2014—2020 г.) и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1927/2006 (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стp. 855).

(14)  За определенията на „крайни продукти“, „резултат“ и „въздействие“ вж. член 2 от Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Съюза (юли 2018 г.), и стр. 49 от Насоките за по-добро регулиране (SWD(2017) 350 окончателен).

(15)  В някои случаи използваната от Сметната палата класификация на показателите се различава от тази, използвана от Комисията или посочена в съответното законодателство на ЕС.

(16)  Този въпрос е разгледан и в „Най-добри практики на ОИСР за бюджетиране въз основа на резултатите“, издадени от Комитета за публично управление на дирекция „Публично управление“ на ОИСР (GOV/PGC/SBO(2018)7, 23 ноември 2018 г.). „Добра практика 3“ включва следното: „Правителството използва комбинация от мерки за изпълнение, балансирайки необходимостта от измерване на дългосрочните крайни резултати от политиката с необходимостта от наблюдение на напредъка в по-кратък срок“.

(17)  COM(2018) 600, май 2018 г.: Проект на общ бюджет на Европейския съюз за финансова година 2019 — Работен документ — Част I — Програмни декларации за оперативните разходи, стр. 5.

(18)  Където това е приложимо, също и от придружаващата политика, която не е свързана с разходите (например чрез регламент на ЕС).

(19)  Вж. например следната бележка под линия към два показателя за общи цели от програмата за хуманитарна помощ („Брой смъртни случаи в резултат на природни бедствия, регистрирани в базата данни EM-DAT“ и „Брой държави, класирани като много високорискови по отношение на бедствията в индекса INFORM“): „Следва да се отбележи, че много важна част от годишните резултати и развитието на този показател зависи от външни фактори, които са изцяло извън контрола на Комисията. Конкретният принос на хуманитарната помощ за развитието на този показател трудно може да се оцени.“

(20)  Всички програми имат специфични цели. Някои програми обаче нямат никакви общи цели.

(21)  „Брой на хората, подпомогнати при преодоляване на кризисна ситуация, в която са засегнати условията им на живот“.

(22)  В таблиците относно резултатите от изпълнението в приложение 11 от ГОД на ГД „Регионална и селищна политика“ например се посочва: „Що се отнася до данните за етапните цели, включени в таблиците по-долу, следва също така да се отбележи, че те са чисто индикативни разчети, които не следва да се използват за установяване на случаи на незадоволително изпълнение“.

(23)  Напр. Инструмент за сътрудничество за развитие (ИСР), специфична цел 1, показател 2 „Процент на учениците, започнали първи клас, които достигат до последната степен на основното образование, разделени по пол“, за които в бележка под линия се посочва: „Трябва обаче да се отбележи, че този показател все още не е на разположение: няма определена методология, няма данни. Според ЮНЕСКО, която е водещата организация относно показателите за ЦУР в областта на образованието, ще са необходими от 3 до 5 години, преди този показател да може да се използва.“

(24)  Препоръка на Съвета по освобождаване от отговорност на Комисията за изпълнение на общия бюджет на Европейския съюз за финансова 2017 година, глава 3, точка 3.

(25)  Доклад относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2017 година, Комисия и изпълнителни агенции [P8_TA(2019)0242), точка 236].

(26)  Като се има предвид, че широкообхватната мрежа в ЕС е повече от 138 000 км железопътни линии.

(27)  Базовата стойност и целевата стойност са съответно 3,2 и 3,0 заявки за патенти за финансиране в размер на 10 млн. евро.

(28)  https://www.eca.europa.eu

(29)  Публикациите на Сметната палата от 2018 г. включват и девет аналитични прегледа: два обзорни доклада, шест информационно-аналитични документа и един бърз преглед на конкретен казус.

(30)  1a („Конкурентоспособност за растеж и работни места“), 1б („Икономическо, социално и териториално сближаване“), 2 („Устойчив растеж: природни ресурси“), 3 („Сигурност и гражданство“), 4 („Глобална Европа“), 5 („Администрация“).

(31)  Забележка: специалните доклади относно действията на ЕС в областта на околната среда и климата са включени към функция 2 по-долу.

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.1

СПИСЪК НА ПРОГРАМИТЕ, ВКЛЮЧЕНИ В ИЗВАДКАТА НА СМЕТНАТА ПАЛАТА

| Функция от МФР | Съкращение | Име на програмата |
| --- | --- | --- |
| 1a | МСЕ | Механизъм за свързване на Европа |
| 1a | ЕФСИ | Европейски фонд за стратегически инвестиции |
| 1a | „Еразъм+“ | Програма на Съюза в областта на образованието, обучението, младежта и спорта |
| 1a | „Хоризонт 2020“ | Рамкова програма на ЕС за изследвания и иновации |
| 1b | КФ | Кохезионен фонд |
| 1b | ЕФРР | Европейски фонд за регионално развитие |
| 1b | ЕСФ | Европейски социален фонд |
| 1b | — | Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица |
| 2 | ЕЗФРСР | Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони |
| 2 | ЕФГЗ | Европейски фонд за гарантиране на земеделието |
| 2 | ЕФМДР | Европейски фонд за морско дело и рибарство |
| 2 | LIFE | Програма за околната среда и действията по климата |
| 3 | — | Фонд „Убежище, миграция и интеграция“ |
| 3 | — | Програма „Творческа Европа“ |
| 3 | — | Храни и фуражи |
| 3 | — | Фонд „Вътрешна сигурност“ |
| 4 | ИСР | Инструмент за сътрудничество за развитие |
| 4 | ЕИС | Европейски инструмент за съседство |
| 4 | ИПП II | Инструмент за предприсъединителна помощ |
| 4 | — | Хуманитарна помощ |
| Специални инструменти | ЕФПГ | Европейски фонд за приспособяване към глобализацията |
| Специални инструменти | ФСЕС | Фонд „Солидарност“ на Европейския съюз |
| Източник: | ЕСП. |

Функция от МФР

Съкращение

Име на програмата

1a

МСЕ

Механизъм за свързване на Европа

1a

ЕФСИ

Европейски фонд за стратегически инвестиции

1a

„Еразъм+“

Програма на Съюза в областта на образованието, обучението, младежта и спорта

1a

„Хоризонт 2020“

Рамкова програма на ЕС за изследвания и иновации

1b

КФ

Кохезионен фонд

1b

ЕФРР

Европейски фонд за регионално развитие

1b

ЕСФ

Европейски социален фонд

1b

—

Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица

2

ЕЗФРСР

Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони

2

ЕФГЗ

Европейски фонд за гарантиране на земеделието

2

ЕФМДР

Европейски фонд за морско дело и рибарство

2

LIFE

Програма за околната среда и действията по климата

3

—

Фонд „Убежище, миграция и интеграция“

3

—

Програма „Творческа Европа“

3

—

Храни и фуражи

3

—

Фонд „Вътрешна сигурност“

4

ИСР

Инструмент за сътрудничество за развитие

4

ЕИС

Европейски инструмент за съседство

4

ИПП II

Инструмент за предприсъединителна помощ

4

—

Хуманитарна помощ

Специални инструменти

ЕФПГ

Европейски фонд за приспособяване към глобализацията

Специални инструменти

ФСЕС

Фонд „Солидарност“ на Европейския съюз

Източник:

ЕСП.

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.2

ПРЕПОРЪКИ КЪМ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ОТ 2018 г.

| Номер на СД | Наименование на СД | Препоръка към държавите членки номер и област/обобщение |
| --- | --- | --- |
| 5/2018 | „Възобновяема енергия за устойчиво развитие на селските райони — значителен потенциал за полезно взаимодействие, който обаче до голяма степен остава нереализиран“ | 1. | Проверка на въздействието върху селските райони на бъдещата политика за енергията от възобновяеми източници (т.е. при разработването на бъдещата политика за енергия от възобновяеми източници Комисията и държавите членки следва да вземат под внимание обстоятелствата и нуждите на селските общности и икономиката в селските райони) |

Номер на СД

Наименование на СД

Препоръка към държавите членки номер и област/обобщение

5/2018

„Възобновяема енергия за устойчиво развитие на селските райони — значителен потенциал за полезно взаимодействие, който обаче до голяма степен остава нереализиран“

1.

Проверка на въздействието върху селските райони на бъдещата политика за енергията от възобновяеми източници (т.е. при разработването на бъдещата политика за енергия от възобновяеми източници Комисията и държавите членки следва да вземат под внимание обстоятелствата и нуждите на селските общности и икономиката в селските райони)

| 5. | По-добър подбор на проекти, така че да се вземат предвид добавената стойност за селските райони и жизнеспособността на проектите |
| --- | --- |

5.

По-добър подбор на проекти, така че да се вземат предвид добавената стойност за селските райони и жизнеспособността на проектите

Забележка: препоръка 1 е отправена към Комисията в сътрудничество с държавите членки, а препоръка 5 – към Комисията и към държавите членки.

6/2018

„Свободно движение на работници — упражняването на тази основна свобода е гарантирано, но средствата от ЕС биха могли да се насочват по-ефективно“

| 1. | а) Да измери осведомеността сред гражданите на ЕС относно съществуващите инструменти, свързани с предоставянето на информация за свободата на движение на работниците и докладването на случаите на дискриминация |
| --- | --- |

1.

а) Да измери осведомеността сред гражданите на ЕС относно съществуващите инструменти, свързани с предоставянето на информация за свободата на движение на работниците и докладването на случаите на дискриминация

| 3. | Да се подобри събирането и използването на данни за моделите и потоците на трудова мобилност и дисбалансите на пазара на труда |
| --- | --- |

3.

Да се подобри събирането и използването на данни за моделите и потоците на трудова мобилност и дисбалансите на пазара на труда

| 5. | б) Да се подобри наблюдението на ефективността на EURES на EaSI, по-специално по отношение на устройването на работа |
| --- | --- |

5.

б) Да се подобри наблюдението на ефективността на EURES на EaSI, по-специално по отношение на устройването на работа

Забележка: препоръка 1, буква а), препоръка 3 и препоръка 5, буква б) са отправени едновременно към Комисията и към държавите членки

| 6. | Да се преодолеят ограниченията на портала за професионална мобилност EURES |
| --- | --- |

6.

Да се преодолеят ограниченията на портала за професионална мобилност EURES

8/2018

„Подпомагане от ЕС за продуктивни инвестиции в предприятията – необходим е по-голям акцент върху дълготрайността“

| 1. | а) Насърчаване на дълготрайност на резултатите |
| --- | --- |

1.

а) Насърчаване на дълготрайност на резултатите

| 2. | Отчитане на характеристиката „дълготрайност“ при процедурите за подбор |
| --- | --- |

2.

Отчитане на характеристиката „дълготрайност“ при процедурите за подбор

| 3. | Акцент върху дълготрайността при мониторинга и докладването |
| --- | --- |

3.

Акцент върху дълготрайността при мониторинга и докладването

| 4. | Отчитане на характеристиката „дълготрайност“ при оценяването |
| --- | --- |

4.

Отчитане на характеристиката „дълготрайност“ при оценяването

Забележка: препоръка 4 е отправена едновременно към Комисията и към държавите членки

| 5. | б) Последователно прилагане на ясни корективни мерки |
| --- | --- |

5.

б) Последователно прилагане на ясни корективни мерки

9/2018

„Публично-частни партньорства в ЕС – широкоразпространени недостатъци и ограничени ползи“

| 1. | Да не се насърчава по-интензивно и по-широко използване на ПЧП, докато установените проблеми не бъдат преодолени и изложените по-долу препоръки успешно изпълнени |
| --- | --- |

1.

Да не се насърчава по-интензивно и по-широко използване на ПЧП, докато установените проблеми не бъдат преодолени и изложените по-долу препоръки успешно изпълнени

Забележка: препоръка 1 е отправена едновременно към Комисията и към държавите членки

| 2. | Да се вземат мерки за намаляване на финансовото отражение на закъсненията и предоговарянето на разходите за ПЧП, които се понасят от партньорите от публичния сектор |
| --- | --- |

2.

Да се вземат мерки за намаляване на финансовото отражение на закъсненията и предоговарянето на разходите за ПЧП, които се понасят от партньорите от публичния сектор

| 3. | а) Избиране на варианта за ПЧП въз основа на солиден сравнителен анализ на най-добрите възможности за възлагане на обществени поръчки |
| --- | --- |

3.

а) Избиране на варианта за ПЧП въз основа на солиден сравнителен анализ на най-добрите възможности за възлагане на обществени поръчки

| 4. | а) Въвеждане на ясни политики и стратегии за ПЧП |
| --- | --- |

4.

а) Въвеждане на ясни политики и стратегии за ПЧП

| 5. | б) Подобряване на рамката на ЕС с цел по-голяма ефективност на проектите с ПЧП |
| --- | --- |

5.

б) Подобряване на рамката на ЕС с цел по-голяма ефективност на проектите с ПЧП

12/2018

„Широколентов достъп до интернет в държавите – членки на ЕС: въпреки напредъка няма да бъдат постигнати всички цели на стратегията „Европа 2020“

| 2. | Стратегическо планиране (т.е. държавите членки да разработят изменени планове, за да покажат как възнамеряват да постигнат съответните цели на високо равнище за широколентов достъп след 2020 г.) |
| --- | --- |

2.

Стратегическо планиране (т.е. държавите членки да разработят изменени планове, за да покажат как възнамеряват да постигнат съответните цели на високо равнище за широколентов достъп след 2020 г.)

| 4. | Регулаторна среда (т.е. държавите членки да преразгледат мандата на своя национален регулаторен орган в съответствие с преразгледаната регулаторна рамка на ЕС за телекомуникационните компании) |
| --- | --- |

4.

Регулаторна среда (т.е. държавите членки да преразгледат мандата на своя национален регулаторен орган в съответствие с преразгледаната регулаторна рамка на ЕС за телекомуникационните компании)

21/2018

Подборът и мониторингът на проектите по ЕФРР и ЕСФ през програмния период 2014—2020 г. все още са насочени главно към крайните продукти

| 1. | Подбор, ориентиран към резултатите (т.е. държавите членки да имат критерии за подбор, които изискват от бенефициентите да определят поне един действителен показател за резултати, и да включват оценка на очакваните резултати и показатели в доклада за оценка на заявленията...) |
| --- | --- |

1.

Подбор, ориентиран към резултатите (т.е. държавите членки да имат критерии за подбор, които изискват от бенефициентите да определят поне един действителен показател за резултати, и да включват оценка на очакваните резултати и показатели в доклада за оценка на заявленията...)

| 2. | а) Ориентиран към резултатите мониторинг (т.е. държавите членки да включат в споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ количествено измерими показатели за резултати, които допринасят към показателите за резултати, определени на равнището на ОП) |
| --- | --- |

2.

а) Ориентиран към резултатите мониторинг (т.е. държавите членки да включат в споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ количествено измерими показатели за резултати, които допринасят към показателите за резултати, определени на равнището на ОП)

33/2018

„Борба с опустиняването в ЕС — нарастваща заплаха, която изисква повече действия“

| 1. | Препоръката е отправена към „Комисията в сътрудничество с държавите членки“: Да се създаде разбиране за влошаването на качеството на земите и опустиняването в ЕС |
| --- | --- |

1.

Препоръката е отправена към „Комисията в сътрудничество с държавите членки“: Да се създаде разбиране за влошаването на качеството на земите и опустиняването в ЕС

| Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП.

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.3

ПОДРОБНО СЪСТОЯНИЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕПОРЪКИТЕ ОТ 2015 г. ПО ДОКЛАДИ

| СД | Заглавие на доклада | No | Точка от СД | Изцяло изпълнена | Изпълнена в голяма степен | Изпълнена в известна степен | Не е изпълнена | Не може да бъде проверена | Препоръката вече не е актуална |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| СД No 01/2015 | „Транспорт по вътрешните водни пътища в Европа – условията за корабоплаване и делът на този вид транспорт не са се подобрили значително от 2001 г. насам“ | 1 | Точка 52, Препоръка 1, буква а) | | | | | x | |
| 2 | Точка 52, Препоръка 1, буква б) | | | x | | | |
| 3 | Точка 54, Препоръка 2, буква а) | | | x | | | |
| 4 | Точка 54, Препоръка 2, буква б) | | | x | | | |
| 5 | Точка 54, Препоръка 2, буква в) | | | | | x | |
| СД No 02/2015 | „Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води“ | 1 | Точка 108, Препоръка 1, буква а) | | | | x | | |
| 2 | Точка 108, Препоръка 1, буква б) | x | | | | | |
| 3 | Точка 108, Препоръка 1, буква в) | x | | | | | |
| 4 | Точка 108, Препоръка 1, буква г) | x | | | | | |
| 5 | Точка 108, Препоръка 1, буква д) | x | | | | | |
| 6 | Точка 110, Препоръка 2, буква а) | | | x | | | |
| 7 | Точка 110, Препоръка 2, буква б) | x | | | | | |
| 8 | Точка 115, Препоръка 3, буква а) | | | | x | | |
| 9 | Точка 115, Препоръка 3, буква б) | | | | x | | |
| 10 | Точка 115, Препоръка 3, буква в) | | x | | | | |
| 11 | Точка 115, Препоръка 3, буква г) | | | x | | | |
| 12 | Точка 115, Препоръка 3, буква д) | x | | | | | |
| 13 | Точка 117, Препоръка 4, буква а) | | | | x | | |
| 14 | Точка 117, Препоръка 4, буква б) | | x | | | | |
| 15 | Точка 119, Препоръка 5, буква а) | x | | | | | |
| 16 | Точка 119, Препоръка 5, буква б) | | | | x | | |
| СД No 03/2015 | „Схема на ЕС „Гаранция за младежта“: първите стъпки са направени, но в бъдеще е възможно да възникнат рискове пред изпълнението“ | 1 | Точка 89, Препоръка 1 | | | | | x | |
| 2 | Точка 90, Препоръка 2 | x | | | | | |
| 3 | Точка 91, Препоръка 3 | x | | | | | |
| СД No 04/2015 | „Техническа помощ — какъв е приносът ѝ в сферата на земеделието и развитието на селските райони?“ | 1 | Точка 90, Препоръка 1 | | x | | | | |
| 2 | Точка 90, Препоръка 2 | | | | x | | |
| 3 | Точка 90, Препоръка 3 | x | | | | | |
| 4 | Точка 93, Препоръка 4 | | | x | | | |
| СД No 05/2015 | „Успешно и насърчително ли е действието на финансовите инструменти в областта на развитието на селските райони?“ | 1 | Точка 98, Препоръка 1 | x | | | | | |
| 2 | Точка 99, Препоръка 2 | x | | | | | |
| 3 | Точка 100, Препоръка 3 | | x | | | | |
| 4 | Точка 101, Препоръка 4 | x | | | | | |
| 5 | Точка 102, Препоръка 5 | | | | | x | |
| 6 | Точка 103, Препоръка 6 | | | | | | x |
| СД No 06/2015 | „Цялост и прилагане на схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС)“ | 1 | Точка 91, Препоръка 1, буква а) | | | x | | | |
| 2 | Точка 91, Препоръка 1, буква б) | x | | | | | |
| 3 | Точка 91, Препоръка 1, буква в) | x | | | | | |
| 4 | Точка 92, Препоръка 2 | | | x | | | |
| 5 | Точка 93, Препоръка 3, буква а) | | | x | | | |
| 6 | Точка 93, Препоръка 3, буква б) | | x | | | | |
| 7 | Точка 93, Препоръка 3, буква в) | x | | | | | |
| 8 | Точка 93, Препоръка 3, буква г) | | | | | x | |
| 9 | Точка 93, Препоръка 3, буква д) | | | | | x | |
| 10 | Точка 94, Препоръка 4, буква а) | x | | | | | |
| 11 | Точка 94, Препоръка 4, буква б) | x | | | | | |
| 12 | Точка 94, Препоръка 4, буква в) | | | | | x | |
| 13 | Точка 94, Препоръка 4, буква г) | | | | | x | |
| 14 | Точка 94, Препоръка 4, буква д) | | | | | x | |
| 15 | Точка 94, Препоръка 4, буква е) | | | | | x | |
| 16 | Точка 96, Препоръка 5, буква а) | x | | | | | |
| 17 | Точка 96, Препоръка 5, буква б) | x | | | | | |
| | | 18 | Точка 96, Препоръка 5, буква в) | | | | | x | |
| 19 | Точка 97, Препоръка 6, буква а) | x | | | | | |
| 20 | Точка 97, Препоръка 6, буква б) | | | | | x | |
| 21 | Точка 97, Препоръка 6, буква в) | | | | | x | |
| СД No 07/2015 | „Полицейската мисия на ЕС в Афганистан — смесени резултати“ | 1 | Точка 81, Препоръка 1 | x | | | | | |
| 2 | Точка 85, Препоръка 2, буква а) | | | x | | | |
| 3 | Точка 85, Препоръка 2, буква б) | x | | | | | |
| 4 | Точка 85, Препоръка 2, буква в) | x | | | | | |
| 5 | Точка 86, Препоръка 3, буква а) | x | | | | | |
| 6 | Точка 86, Препоръка 3, буква б) | | | x | | | |
| 7 | Точка 86, Препоръка 3, буква в) | x | | | | | |
| 8 | Точка 86, Препоръка 3, буква г) | | | x | | | |
| 9 | Точка 86, Препоръка 3, буква д) | | | x | | | |
| 10 | Точка 86, Препоръка 3, буква е) | | | x | | | |
| 11 | Точка 87, Препоръка 4 | | | | | x | |
| 12 | Точка 88, Препоръка 5, буква а) | | | x | | | |
| 13 | Точка 88, Препоръка 5, буква б) | | x | | | | |
| СД No 08/2015 | „Отговаря ли по адекватен начин финансовата подкрепа от ЕС на потребностите на микропредприемачите?“ | 1 | Точка 68, Препоръка 1 | | x | | | | |
| 2 | Точка 68, Препоръка 2 | x | | | | | |
| 3 | Точка 69, Препоръка 3 | | x | | | | |
| 4 | Точка 72, Препоръка 4 | | | | x | | |
| СД No 09/2015 | „Безвъзмездна помощ от ЕС за борба срещу изтезанията и за премахване на смъртното наказание“ | 1 | Точка 54, Препоръка 1 | x | | | | | |
| 2 | Точка 55, Препоръка 2 | x | | | | | |
| 3 | Точка 55, Препоръка 3 | x | | | | | |
| 4 | Точка 55, Препоръка 4 | | | | x | | |
| 5 | Точка 56, Препоръка 5 | x | | | | | |
| 6 | Точка 56, Препоръка 6 | | | | x | | |
| СД No 10/2015 | „Усилията за решаване на проблемите с обществените поръчки при разходването на средства на ЕС за сближаване следва да бъдат засилени“ | 1 | Точка 99, Препоръка 1, буква а) | | x | | | | |
| 2 | Точка 99, Препоръка 1, буква б) | | | | | x | |
| 3 | Точка 100, Препоръка 2 | | | | x | | |
| 4 | Точка 101, Препоръка 3 | x | | | | | |
| 5 | Точка 104, Препоръка 4 | x | | | | | |
| 6 | Точка 102, Препоръка 5 | | x | | | | |
| 7 | Точка 105, Препоръка 6, буква а) | | | x | | | |
| 8 | Точка 105, Препоръка 6, буква б) | | | | | x | |
| СД No 11/2015 | „Добре ли управлява Комисията Споразуменията за партньорство в областта на рибарството?“ | 1 | Точка 90, Препоръка 1, буква а) | x | | | | | |
| 2 | Точка 90, Препоръка 1, буква б) | | | x | | | |
| 3 | Точка 90, Препоръка 1, буква в) | x | | | | | |
| 4 | Точка 90, Препоръка 1, буква г) | x | | | | | |
| 5 | Точка 90, Препоръка 1, буква д) | x | | | | | |
| 6 | Точка 93, Препоръка 2, буква а) | | | x | | | |
| 7 | Точка 93, Препоръка 2, буква б) | x | | | | | |
| 8 | Точка 93, Препоръка 2, буква в) | x | | | | | |
| 9 | Точка 95, Препоръка 3, буква а) | x | | | | | |
| 10 | Точка 95, Препоръка 3, буква б) | x | | | | | |
| 11 | Точка 95, Препоръка 3, буква в) | x | | | | | |
| СД No 12/2015 | „Приоритетът на ЕС за насърчаване на основана на знания икономика в селските райони е засегнат от слабости в управлението на мерките за трансфер на знания и за консултантски услуги“ | 1 | Точка 94, Препоръка 1, буква а) | | | | | x | |
| 2 | Точка 94, Препоръка 1, буква б) | | x | | | | |
| 3 | Точка 94, Препоръка 1, буква в) | | | | | x | |
| 4 | Точка 94, Препоръка 1, буква г) | | x | | | | |
| 5 | Точка 96, Препоръка 2, буква а) | | | | | x | |
| 6 | Точка 96, Препоръка 2, буква б) | | x | | | | |
| 7 | Точка 98, Препоръка 3, буква а) | | x | | | | |
| 8 | Точка 98, Препоръка 3, буква б) | | x | | | | |
| | | 9 | Точка 100, Препоръка 4, буква а) | | | | | x | |
| 10 | Точка 100, Препоръка 4, буква б) | | | x | | | |
| 11 | Точка 102, Препоръка 5 | | x | | | | |
| СД No 13/2015 | „Подкрепа от ЕС за държавите производителки на дървен материал съгласно Плана за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT)“ | 1 | Точка 58, Препоръка 1 | | x | | | | |
| 2 | Точка 58, Препоръка 2 | x | | | | | |
| 3 | Точка 58, Препоръка 3 | x | | | | | |
| 4 | Точка 58, Препоръка 4 | x | | | | | |
| 5 | Точка 59, Препоръка 5 | | x | | | | |
| 6 | Точка 59, Препоръка 6 | x | | | | | |
| СД No 14/2015 | „Инвестиционният инструмент за АКТБ води ли до предоставяне на допълнителни ползи?“(ЕИБ) | 1 | Точка 40, Препоръка 1 | x | | | | | |
| 2 | Точка 41, Препоръка 2 | x | | | | | |
| СД No 15/2015 | „Помощ от Енергийния фонд на АКТБ – ЕС за възобновяемата енергия в Източна Африка“ | 1 | Точка 42, Препоръка 1, подточка i) | x | | | | | |
| 2 | Точка 42, Препоръка 1, подточка ii) | x | | | | | |
| 3 | Точка 43, Препоръка 2, подточка i) | x | | | | | |
| 4 | Точка 43, Препоръка 2, подточка ii) | x | | | | | |
| 5 | Точка 43, Препоръка 2, подточка iii) | x | | | | | |
| 6 | Точка 43, Препоръка 2, подточка iv) | x | | | | | |
| 7 | Точка 43, Препоръка 2, подточка v) | x | | | | | |
| 8 | Точка 44, Препоръка 3, подточка i) | x | | | | | |
| 9 | Точка 44, Препоръка 3, подточка ii) | x | | | | | |
| СД No 16/2015 | „Подобряване на сигурността на енергийните доставки чрез развитие на вътрешния енергиен пазар — необходими са допълнителни усилия“ | 1 | Точка 115, Препоръка 1 | x | | | | | |
| 2 | Точка 116, Препоръка 2, буква а) | | | | | x | |
| 3 | Точка 116, Препоръка 2, буква б) | x | | | | | |
| 4 | Точка 117, Препоръка 3 | | x | | | | |
| 5 | Точка 118, Препоръка 4 | x | | | | | |
| 6 | Точка 121, Препоръка 5, буква а) | x | | | | | |
| 7 | Точка 121, Препоръка 5, буква б) | x | | | | | |
| | | 8 | Точка 122, Препоръка 6, буква а) | x | | | | | |
| 9 | Точка 122, Препоръка 6, буква б) | x | | | | | |
| 10 | Точка 122, Препоръка 6, буква в) | x | | | | | |
| 11 | Точка 123, Препоръка 7, буква а) | x | | | | | |
| 12 | Точка 123, Препоръка 7, буква б) | | | x | | | |
| 13 | Точка 123, Препоръка 7, буква в) | | x | | | | |
| 14 | Точка 125, Препоръка 8 | | x | | | | |
| 15 | Точка 126, Препоръка 9 | | | x | | | |
| СД No 17/2015 | „Подкрепа от Комисията за екипите за действие за младежта —извършено е пренасочване на финансирането от ЕСФ, но акцентът върху резултатите е недостатъчен“ | 1 | Точка 81, Препоръка 1 | | | | | x | |
| 2 | Точка 84, Препоръка 2, буква а) | | x | | | | |
| 3 | Точка 84, Препоръка 2, буква б) | | | x | | | |
| 4 | Точка 84, Препоръка 2, буква в) | | | x | | | |
| 5 | Точка 84, Препоръка 2, буква г) | x | | | | | |
| 6 | Точка 86, Препоръка 3 | | x | | | | |
| СД No 18/2015 | „Предоставяне на финансова помощ за страни, намиращи се в затруднено положение“ | 1 | Точка 182, Препоръка 1 | x | | | | | |
| 2 | Точка 183, Препоръка 2 | x | | | | | |
| 3 | Точка 184, Препоръка 3 | x | | | | | |
| 4 | Точка 189, Препоръка 4 | x | | | | | |
| 5 | Точка 190, Препоръка 5 | x | | | | | |
| 6 | Точка 191, Препоръка 6 | x | | | | | |
| 7 | Точка 192, Препоръка 7 | x | | | | | |
| 8 | Точка 194, Препоръка 8 | x | | | | | |
| 9 | Точка 204, Препоръка 9 | x | | | | | |
| СД No 19/2015 | „Подобряването на техническата помощ за Гърция изисква повече внимание към резултатите“ | 1 | Точка 75, Препоръка 1 | x | | | | | |
| 2 | Точка 76, Препоръка 2 | x | | | | | |
| 3 | Точка 76, Препоръка 3 | x | | | | | |
| 4 | Точка 76, Препоръка 4 | x | | | | | |
| 5 | Точка 76, Препоръка 5 | x | | | | | |
| 6 | Точка 78, Препоръка 6 | x | | | | | |
| 7 | Точка 78, Препоръка 7 | x | | | | | |
| СД No 20/2015 | „Разходна ефективност на помощта за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“ | 1 | Точка 74, Препоръка 1, буква а) | | | x | | | |
| 2 | Точка 74, Препоръка 1, буква б) | | | | | x | |
| 3 | Точка 75, Препоръка 2, буква а) | | | | | x | |
| 4 | Точка 75, Препоръка 2, буква б) | x | | | | | |
| 5 | Точка 77, Препоръка 3, буква а) | | | x | | | |
| 6 | Точка 77, Препоръка 3, буква б) | | | | | x | |
| 7 | Точка 80, Препоръка 4, буква а) | | | | | x | |
| 8 | Точка 80, Препоръка 4, буква б) | x | | | | | |
| 9 | Точка 80, Препоръка 4, буква в) | | | | | x | |
| 10 | Точка 80, Препоръка 4, буква г) | x | | | | | |
| 11 | Точка 80, Препоръка 4, буква д) | x | | | | | |
| 12 | Точка 81, Препоръка 5, буква а) | | | | | x | |
| 13 | Точка 81, Препоръка 5, буква б) | x | | | | | |
| СД No 21/2015 | „Преглед на рисковете по отношение на действията на ЕС за развитие и сътрудничество, произтичащи от ориентирания към резултатите подход“ | 1 | Точка 83, Препоръка 1 | | x | | | | |
| 2 | Точка 83, Препоръка 2 | | x | | | | |
| 3 | Точка 83, Препоръка 3 | x | | | | | |
| 4 | Точка 83, Препоръка 4 | x | | | | | |
| 5 | Точка 83, Препоръка 5 | x | | | | | |
| СД No 22/2015 | „Надзорът на ЕС върху агенциите за кредитен рейтинг — добре установен, но все още не напълно ефективен“ | 1 | Точка 110, Препоръка 1 | x | | | | | |
| 2 | Точка 110, Препоръка 2 | x | | | | | |
| 3 | Точка 110, Препоръка 3 | x | | | | | |
| 4 | Точка 110, Препоръка 4 | x | | | | | |
| 5 | Точка 110, Препоръка 5 | x | | | | | |
| 6 | Точка 110, Препоръка 6 | | | x | | | |
| 7 | Точка 110, Препоръка 7 | | | x | | | |
| 8 | Точка 110, Препоръка 8 | x | | | | | |
| СД No 23/2015 | „Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“ | 1 | Точка 172, Препоръка 1, буква а) | x | | | | | |
| 2 | Точка 172, Препоръка 1, буква б) | x | | | | | |
| 3 | Точка 172, Препоръка 1, буква в) | x | | | | | |
| 4 | Точка 172, Препоръка 1, буква г) | | | | | x | |
| 5 | Точка 172, Препоръка 1, буква д) | | | | | x | |
| 6 | Точка 172, Препоръка 1, буква е) | | | | | x | |
| 7 | Точка 182, Препоръка 2, буква а) | x | | | | | |
| 8 | Точка 182, Препоръка 2, буква б) | | | | | x | |
| 9 | Точка 182, Препоръка 2, буква в) | | | | | x | |
| 10 | Точка 182, Препоръка 2, буква г) | | | | | x | |
| 11 | Точка 191, Препоръка 3, буква а) | x | | | | | |
| 12 | Точка 191, Препоръка 3, буква б) | | | x | | | |
| 13 | Точка 191, Препоръка 3, буква в) | x | | | | | |
| 14 | Точка 191, Препоръка 3, буква г) | | | x | | | |
| 15 | Точка 191, Препоръка 3, буква д) | | | x | | | |
| 16 | Точка 191, Препоръка 3, буква е) | | | | | x | |
| 17 | Точка 191, Препоръка 3, буква ж) | | | | | x | |
| СД No 24/2015 | „Борба с измамите с ДДС в рамките на Общността — необходими са допълнителни действия“. | 1 | Точка 113, Препоръка 1 | x | | | | | |
| 2 | Точка 114, Препоръка 2 | | | | | x | |
| 3 | Точка 114, Препоръка 3 | x | | | | | |
| 4 | Точка 115, Препоръка 4, буква а) | x | | | | | |
| 5 | Точка 115, Препоръка 4, буква б) | x | | | | | |
| 6 | Точка 115, Препоръка 4, буква в) | x | | | | | |
| 7 | Точка 115, Препоръка 4, буква г) | x | | | | | |
| 8 | Точка 115, Препоръка 4, буква д) | x | | | | | |
| 9 | Точка 116, Препоръка 5 | | | | | x | |
| 10 | Точка 116, Препоръка 6 | | | | x | | |
| 11 | Точка 117, Препоръка 7 | | | | x | | |
| 12 | Точка 118, Препоръка 8 | x | | | | | |
| 13 | Точка 118, Препоръка 9 | | | | | x | |
| 14 | Точка 118, Препоръка 10 | | | | | x | |
| 15 | Точка 119, Препоръка 11 | | | | | x | |
| 16 | Точка 120, Препоръка 12 | x | | | | | |
| 17 | Точка 121, Препоръка 13 | x | | | | | |
| 18 | Точка 122, Препоръка 14 | | | | | x | |
| СД No 25/2015 | „Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“ | 1 | Точка 101, Препоръка 1, буква а) | | | | | x | |
| 2 | Точка 101, Препоръка 1, буква б) | | | x | | | |
| 3 | Точка 101, Препоръка 1, буква в) | | | | | x | |
| 4 | Точка 101, Препоръка 1, буква г) | | | x | | | |
| 5 | Точка 106, Препоръка 2, буква а) | | | | | x | |
| 6 | Точка 106, Препоръка 2, буква б) | | x | | | | |
| 7 | Точка 106, Препоръка 2, буква в) | | | | | x | |
| | | 8 | Точка 106, Препоръка 2, буква г) | | | | | x | |
| 9 | Точка 109, Препоръка 3, буква а) | | | x | | | |
| 10 | Точка 109, Препоръка 3, буква б) | | | | | x | |

СД

Заглавие на доклада

No

Точка от СД

Изцяло изпълнена

Изпълнена в голяма степен

Изпълнена в известна степен

Не е изпълнена

Не може да бъде проверена

Препоръката вече не е актуална

СД No 01/2015

„Транспорт по вътрешните водни пътища в Европа – условията за корабоплаване и делът на този вид транспорт не са се подобрили значително от 2001 г. насам“

1

Точка 52, Препоръка 1, буква а)

x

2

Точка 52, Препоръка 1, буква б)

x

3

Точка 54, Препоръка 2, буква а)

x

4

Точка 54, Препоръка 2, буква б)

x

5

Точка 54, Препоръка 2, буква в)

x

СД No 02/2015

„Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води“

1

Точка 108, Препоръка 1, буква а)

x

2

Точка 108, Препоръка 1, буква б)

x

3

Точка 108, Препоръка 1, буква в)

x

4

Точка 108, Препоръка 1, буква г)

x

5

Точка 108, Препоръка 1, буква д)

x

6

Точка 110, Препоръка 2, буква а)

x

7

Точка 110, Препоръка 2, буква б)

x

8

Точка 115, Препоръка 3, буква а)

x

9

Точка 115, Препоръка 3, буква б)

x

10

Точка 115, Препоръка 3, буква в)

x

11

Точка 115, Препоръка 3, буква г)

x

12

Точка 115, Препоръка 3, буква д)

x

13

Точка 117, Препоръка 4, буква а)

x

14

Точка 117, Препоръка 4, буква б)

x

15

Точка 119, Препоръка 5, буква а)

x

16

Точка 119, Препоръка 5, буква б)

x

СД No 03/2015

„Схема на ЕС „Гаранция за младежта“: първите стъпки са направени, но в бъдеще е възможно да възникнат рискове пред изпълнението“

1

Точка 89, Препоръка 1

x

2

Точка 90, Препоръка 2

x

3

Точка 91, Препоръка 3

x

СД No 04/2015

„Техническа помощ — какъв е приносът ѝ в сферата на земеделието и развитието на селските райони?“

1

Точка 90, Препоръка 1

x

2

Точка 90, Препоръка 2

x

3

Точка 90, Препоръка 3

x

4

Точка 93, Препоръка 4

x

СД No 05/2015

„Успешно и насърчително ли е действието на финансовите инструменти в областта на развитието на селските райони?“

1

Точка 98, Препоръка 1

x

2

Точка 99, Препоръка 2

x

3

Точка 100, Препоръка 3

x

4

Точка 101, Препоръка 4

x

5

Точка 102, Препоръка 5

x

6

Точка 103, Препоръка 6

x

СД No 06/2015

„Цялост и прилагане на схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС)“

1

Точка 91, Препоръка 1, буква а)

x

2

Точка 91, Препоръка 1, буква б)

x

3

Точка 91, Препоръка 1, буква в)

x

4

Точка 92, Препоръка 2

x

5

Точка 93, Препоръка 3, буква а)

x

6

Точка 93, Препоръка 3, буква б)

x

7

Точка 93, Препоръка 3, буква в)

x

8

Точка 93, Препоръка 3, буква г)

x

9

Точка 93, Препоръка 3, буква д)

x

10

Точка 94, Препоръка 4, буква а)

x

11

Точка 94, Препоръка 4, буква б)

x

12

Точка 94, Препоръка 4, буква в)

x

13

Точка 94, Препоръка 4, буква г)

x

14

Точка 94, Препоръка 4, буква д)

x

15

Точка 94, Препоръка 4, буква е)

x

16

Точка 96, Препоръка 5, буква а)

x

17

Точка 96, Препоръка 5, буква б)

x

18

Точка 96, Препоръка 5, буква в)

x

19

Точка 97, Препоръка 6, буква а)

x

20

Точка 97, Препоръка 6, буква б)

x

21

Точка 97, Препоръка 6, буква в)

x

СД No 07/2015

„Полицейската мисия на ЕС в Афганистан — смесени резултати“

1

Точка 81, Препоръка 1

x

2

Точка 85, Препоръка 2, буква а)

x

3

Точка 85, Препоръка 2, буква б)

x

4

Точка 85, Препоръка 2, буква в)

x

5

Точка 86, Препоръка 3, буква а)

x

6

Точка 86, Препоръка 3, буква б)

x

7

Точка 86, Препоръка 3, буква в)

x

8

Точка 86, Препоръка 3, буква г)

x

9

Точка 86, Препоръка 3, буква д)

x

10

Точка 86, Препоръка 3, буква е)

x

11

Точка 87, Препоръка 4

x

12

Точка 88, Препоръка 5, буква а)

x

13

Точка 88, Препоръка 5, буква б)

x

СД No 08/2015

„Отговаря ли по адекватен начин финансовата подкрепа от ЕС на потребностите на микропредприемачите?“

1

Точка 68, Препоръка 1

x

2

Точка 68, Препоръка 2

x

3

Точка 69, Препоръка 3

x

4

Точка 72, Препоръка 4

x

СД No 09/2015

„Безвъзмездна помощ от ЕС за борба срещу изтезанията и за премахване на смъртното наказание“

1

Точка 54, Препоръка 1

x

2

Точка 55, Препоръка 2

x

3

Точка 55, Препоръка 3

x

4

Точка 55, Препоръка 4

x

5

Точка 56, Препоръка 5

x

6

Точка 56, Препоръка 6

x

СД No 10/2015

„Усилията за решаване на проблемите с обществените поръчки при разходването на средства на ЕС за сближаване следва да бъдат засилени“

1

Точка 99, Препоръка 1, буква а)

x

2

Точка 99, Препоръка 1, буква б)

x

3

Точка 100, Препоръка 2

x

4

Точка 101, Препоръка 3

x

5

Точка 104, Препоръка 4

x

6

Точка 102, Препоръка 5

x

7

Точка 105, Препоръка 6, буква а)

x

8

Точка 105, Препоръка 6, буква б)

x

СД No 11/2015

„Добре ли управлява Комисията Споразуменията за партньорство в областта на рибарството?“

1

Точка 90, Препоръка 1, буква а)

x

2

Точка 90, Препоръка 1, буква б)

x

3

Точка 90, Препоръка 1, буква в)

x

4

Точка 90, Препоръка 1, буква г)

x

5

Точка 90, Препоръка 1, буква д)

x

6

Точка 93, Препоръка 2, буква а)

x

7

Точка 93, Препоръка 2, буква б)

x

8

Точка 93, Препоръка 2, буква в)

x

9

Точка 95, Препоръка 3, буква а)

x

10

Точка 95, Препоръка 3, буква б)

x

11

Точка 95, Препоръка 3, буква в)

x

СД No 12/2015

„Приоритетът на ЕС за насърчаване на основана на знания икономика в селските райони е засегнат от слабости в управлението на мерките за трансфер на знания и за консултантски услуги“

1

Точка 94, Препоръка 1, буква а)

x

2

Точка 94, Препоръка 1, буква б)

x

3

Точка 94, Препоръка 1, буква в)

x

4

Точка 94, Препоръка 1, буква г)

x

5

Точка 96, Препоръка 2, буква а)

x

6

Точка 96, Препоръка 2, буква б)

x

7

Точка 98, Препоръка 3, буква а)

x

8

Точка 98, Препоръка 3, буква б)

x

9

Точка 100, Препоръка 4, буква а)

x

10

Точка 100, Препоръка 4, буква б)

x

11

Точка 102, Препоръка 5

x

СД No 13/2015

„Подкрепа от ЕС за държавите производителки на дървен материал съгласно Плана за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT)“

1

Точка 58, Препоръка 1

x

2

Точка 58, Препоръка 2

x

3

Точка 58, Препоръка 3

x

4

Точка 58, Препоръка 4

x

5

Точка 59, Препоръка 5

x

6

Точка 59, Препоръка 6

x

СД No 14/2015

„Инвестиционният инструмент за АКТБ води ли до предоставяне на допълнителни ползи?“(ЕИБ)

1

Точка 40, Препоръка 1

x

2

Точка 41, Препоръка 2

x

СД No 15/2015

„Помощ от Енергийния фонд на АКТБ – ЕС за възобновяемата енергия в Източна Африка“

1

Точка 42, Препоръка 1, подточка i)

x

2

Точка 42, Препоръка 1, подточка ii)

x

3

Точка 43, Препоръка 2, подточка i)

x

4

Точка 43, Препоръка 2, подточка ii)

x

5

Точка 43, Препоръка 2, подточка iii)

x

6

Точка 43, Препоръка 2, подточка iv)

x

7

Точка 43, Препоръка 2, подточка v)

x

8

Точка 44, Препоръка 3, подточка i)

x

9

Точка 44, Препоръка 3, подточка ii)

x

СД No 16/2015

„Подобряване на сигурността на енергийните доставки чрез развитие на вътрешния енергиен пазар — необходими са допълнителни усилия“

1

Точка 115, Препоръка 1

x

2

Точка 116, Препоръка 2, буква а)

x

3

Точка 116, Препоръка 2, буква б)

x

4

Точка 117, Препоръка 3

x

5

Точка 118, Препоръка 4

x

6

Точка 121, Препоръка 5, буква а)

x

7

Точка 121, Препоръка 5, буква б)

x

8

Точка 122, Препоръка 6, буква а)

x

9

Точка 122, Препоръка 6, буква б)

x

10

Точка 122, Препоръка 6, буква в)

x

11

Точка 123, Препоръка 7, буква а)

x

12

Точка 123, Препоръка 7, буква б)

x

13

Точка 123, Препоръка 7, буква в)

x

14

Точка 125, Препоръка 8

x

15

Точка 126, Препоръка 9

x

СД No 17/2015

„Подкрепа от Комисията за екипите за действие за младежта —извършено е пренасочване на финансирането от ЕСФ, но акцентът върху резултатите е недостатъчен“

1

Точка 81, Препоръка 1

x

2

Точка 84, Препоръка 2, буква а)

x

3

Точка 84, Препоръка 2, буква б)

x

4

Точка 84, Препоръка 2, буква в)

x

5

Точка 84, Препоръка 2, буква г)

x

6

Точка 86, Препоръка 3

x

СД No 18/2015

„Предоставяне на финансова помощ за страни, намиращи се в затруднено положение“

1

Точка 182, Препоръка 1

x

2

Точка 183, Препоръка 2

x

3

Точка 184, Препоръка 3

x

4

Точка 189, Препоръка 4

x

5

Точка 190, Препоръка 5

x

6

Точка 191, Препоръка 6

x

7

Точка 192, Препоръка 7

x

8

Точка 194, Препоръка 8

x

9

Точка 204, Препоръка 9

x

СД No 19/2015

„Подобряването на техническата помощ за Гърция изисква повече внимание към резултатите“

1

Точка 75, Препоръка 1

x

2

Точка 76, Препоръка 2

x

3

Точка 76, Препоръка 3

x

4

Точка 76, Препоръка 4

x

5

Точка 76, Препоръка 5

x

6

Точка 78, Препоръка 6

x

7

Точка 78, Препоръка 7

x

СД No 20/2015

„Разходна ефективност на помощта за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“

1

Точка 74, Препоръка 1, буква а)

x

2

Точка 74, Препоръка 1, буква б)

x

3

Точка 75, Препоръка 2, буква а)

x

4

Точка 75, Препоръка 2, буква б)

x

5

Точка 77, Препоръка 3, буква а)

x

6

Точка 77, Препоръка 3, буква б)

x

7

Точка 80, Препоръка 4, буква а)

x

8

Точка 80, Препоръка 4, буква б)

x

9

Точка 80, Препоръка 4, буква в)

x

10

Точка 80, Препоръка 4, буква г)

x

11

Точка 80, Препоръка 4, буква д)

x

12

Точка 81, Препоръка 5, буква а)

x

13

Точка 81, Препоръка 5, буква б)

x

СД No 21/2015

„Преглед на рисковете по отношение на действията на ЕС за развитие и сътрудничество, произтичащи от ориентирания към резултатите подход“

1

Точка 83, Препоръка 1

x

2

Точка 83, Препоръка 2

x

3

Точка 83, Препоръка 3

x

4

Точка 83, Препоръка 4

x

5

Точка 83, Препоръка 5

x

СД No 22/2015

„Надзорът на ЕС върху агенциите за кредитен рейтинг — добре установен, но все още не напълно ефективен“

1

Точка 110, Препоръка 1

x

2

Точка 110, Препоръка 2

x

3

Точка 110, Препоръка 3

x

4

Точка 110, Препоръка 4

x

5

Точка 110, Препоръка 5

x

6

Точка 110, Препоръка 6

x

7

Точка 110, Препоръка 7

x

8

Точка 110, Препоръка 8

x

СД No 23/2015

„Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“

1

Точка 172, Препоръка 1, буква а)

x

2

Точка 172, Препоръка 1, буква б)

x

3

Точка 172, Препоръка 1, буква в)

x

4

Точка 172, Препоръка 1, буква г)

x

5

Точка 172, Препоръка 1, буква д)

x

6

Точка 172, Препоръка 1, буква е)

x

7

Точка 182, Препоръка 2, буква а)

x

8

Точка 182, Препоръка 2, буква б)

x

9

Точка 182, Препоръка 2, буква в)

x

10

Точка 182, Препоръка 2, буква г)

x

11

Точка 191, Препоръка 3, буква а)

x

12

Точка 191, Препоръка 3, буква б)

x

13

Точка 191, Препоръка 3, буква в)

x

14

Точка 191, Препоръка 3, буква г)

x

15

Точка 191, Препоръка 3, буква д)

x

16

Точка 191, Препоръка 3, буква е)

x

17

Точка 191, Препоръка 3, буква ж)

x

СД No 24/2015

„Борба с измамите с ДДС в рамките на Общността — необходими са допълнителни действия“.

1

Точка 113, Препоръка 1

x

2

Точка 114, Препоръка 2

x

3

Точка 114, Препоръка 3

x

4

Точка 115, Препоръка 4, буква а)

x

5

Точка 115, Препоръка 4, буква б)

x

6

Точка 115, Препоръка 4, буква в)

x

7

Точка 115, Препоръка 4, буква г)

x

8

Точка 115, Препоръка 4, буква д)

x

9

Точка 116, Препоръка 5

x

10

Точка 116, Препоръка 6

x

11

Точка 117, Препоръка 7

x

12

Точка 118, Препоръка 8

x

13

Точка 118, Препоръка 9

x

14

Точка 118, Препоръка 10

x

15

Точка 119, Препоръка 11

x

16

Точка 120, Препоръка 12

x

17

Точка 121, Препоръка 13

x

18

Точка 122, Препоръка 14

x

СД No 25/2015

„Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“

1

Точка 101, Препоръка 1, буква а)

x

2

Точка 101, Препоръка 1, буква б)

x

3

Точка 101, Препоръка 1, буква в)

x

4

Точка 101, Препоръка 1, буква г)

x

5

Точка 106, Препоръка 2, буква а)

x

6

Точка 106, Препоръка 2, буква б)

x

7

Точка 106, Препоръка 2, буква в)

x

8

Точка 106, Препоръка 2, буква г)

x

9

Точка 109, Препоръка 3, буква а)

x

10

Точка 109, Препоръка 3, буква б)

x

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.4

ПОСТИГНАТИ ПОДОБРЕНИЯ И ПРОДЪЛЖАВАЩИ СЛАБОСТИ ОТ ЧАСТИЧНО ИЗПЪЛНЕНИТЕ ПРЕПОРЪКИ ПО ДОКЛАДИ

| СД | Заглавие на доклада | No | Точка от СД | Окончателна оценка на ЕСП | Подобрения | Слабости |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| СД No 01/2015 | „Транспорт по вътрешните водни пътища в Европа — условията за корабоплаване и делът на този вид транспорт не са се подобрили значително от 2001 г. насам“ | 2 | Точка 52, Препоръка 1, буква б) | Изпълнена в известна степен | Критериите за възлагане за предложения в рамките на МСЕ, включително онези предложения, в които се дава приоритет на ВВП, се отнасят за значението, зрелостта, въздействието и качеството на предложените действия. | Липсват подобрения по отношение на средствата от ЕСИФ. Комисията не може да принуди държавите членки (ДЧ) да извършват подбор на по-значими или напреднали проекти. Комисията не насочва финансирането си за проекти, които имат добре разработени планове за премахване на участъците с недостатъчен капацитет. |
| 3 | Точка 54, Препоръка 2, буква а) | Изпълнена в известна степен | Комисията извършва проучвания, свързани с потенциала на водния транспорт. Годишните работни планове на CNC съдържат информация относно потенциалните ползи от корабоплаването по вътрешни водни пътища. | Няма доказателства за ефективно координиране на усилията във всички държави членки. |
| 4 | Точка 54, Препоръка 2, буква б) | Изпълнена в известна степен | Годишните работни планове на CNC са финализирани с държавите членки и е взета предвид последната получена от тях и от заинтересованите страни информация, както и резултатите от последните покани за представяне на предложения. | Липсват доказателства, че Комисията и държавите членки са се договорили за конкретни и постижими цели и точни етапни цели за премахване на участъците с недостатъчен капацитет по коридорите, че координацията между различните държави членки е ефективна и че приетите годишни работни планове на CNC са приложими. |
| СД No 02/2015 | „Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води“ | 6 | Точка 110, Препоръка 2, буква а) | Изпълнена в известна степен | По отношение на агломерациите с ЕЖ над 2 000 новите формати за докладване на информация съгласно член 17 от Директивата за пречистване на градските отпадъчни води предоставят информация относно прогнозните инвестиции за постигане на съответствие. | Такава информация не е събирана за агломерации с ЕЖ под 2 000. |
| 10 | Точка 115, Препоръка 3, буква в) | Изпълнена в голяма степен | Извършено е специално проучване. Понастоящем следващите препоръки се разглеждат в рамките на оценката на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води. | Все още се очаква заключението на ГД ENV относно препоръката на Сметната палата, т.е. необходимостта от задължително измерване на преливанията. |
| 11 | Точка 115, Препоръка 3, буква г) | Изпълнена в известна степен | Качеството на анализа на разходите и ползите е подобрено, като по този начин в някои случаи се позволява намаляване на прекалено големи пречиствателни станции за отпадъчни води. | Все още съществува риск от прекалено големи пречиствателни станции за отпадъчни води. |
| 14 | Точка 117, Препоръка 4, буква б) | Изпълнена в голяма степен | През март 2016 г. Комисията приема предложението за регламент за продукти за наторяване. | Все още предстои приемането на преразгледания регламент за продуктите за наторяване. Включването на утайките в списъка на торовете зависи от резултатите от продължаващо в момента техническо проучване. |
| СД No 04/2015 | „Техническа помощ — какъв е приносът ѝ в сферата на земеделието и развитието на селските райони?“ | 1 | Точка 90, Препоръка 1 | Изпълнена в голяма степен | Комисията официално е изпълнила препоръката. С цел да прецизира обхвата и прилагането на ТП, Комисията е издала фиш с насоки за държавите членки. За да наблюдава изпълнението от страна на държавите членки, Комисията (съгласно препоръките на Сметната палата) е въвела в таблицата за докладване разграничение между административни и други разходи, с цел наблюдение на използването от държавите членки на техническа помощ (различна от НМСР).
  На държавите членки е предоставен фиш с насоки относно обхвата и допустимите разходи на ТП. Комисията е въвела препоръчаното разграничение между административни и други разходи в таблицата за наблюдение на ТП. | Добавената стойност на предприетите в съответствие с препоръката действия е спорна.
  Въпреки че Комисията е изпълнила препоръка 1 (прецизиране и мониторинг), в нейните действия не е взета предвид основната констатация в доклада, т.е. че голяма част от разходите на държавите членки за ТП „ефективно води до бюджетна подкрепа“. Използването на ТП за общи административни разходи не е в противоречие с регламентите на ЕС и следователно се допуска от Комисията. Като част от мониторинга правилната оценка на тези разходи и съпоставката между държавите членки биха могли да помогнат за установяването на най-добрите/най-лошите практики, които да бъдат включени във фиша с насоките и в препоръките към държавите членки. |
| 4 | Точка 93, Препоръка 4 | Изпълнена в известна степен | Комисията е въвела препоръката за всички държави членки с цел включване на подходяща система за изпълнение за оценка на приноса на ТП за политиката, вкл. SMART цели. | Съгласно фактите на разположение на одиторите Комисията не е предприела достатъчно действия за създаването на рамка за изпълнение на равнището на Комисията. Посредством препоръката в своите писма с коментари за одобрение на ПРСР за периода 2014 – 2020 г. Комисията е насърчила държавите членки да определят подходящи показатели за ТП, но това не е задължително. Комисията не е предоставила информация относно състоянието на прилагането на рамката за изпълнение на равнището на държавите членки. На разположение са били много малко данни, необходими за мониторинг, и тези данни не са били използвани на практика. Показателите за НМСР и за другите разходи (които обхващат и ТП за изграждане на капацитет) не са балансирани предвид относителния размер на разходите, свързани с тези позиции. |
| СД No 05/2015 | „Успешно и насърчително ли е действието на финансовите инструменти в областта на развитието на селските райони?“ | 3 | Точка 100, Препоръка 3 | Изпълнена в голяма степен | По-добро съобразяване на желания лостов ефект с конкретните целеви групи в областта на селското развитие и стандартен лостов ефект от 5, предвиден в новия механизъм на AGRI за гарантиране по ЕИФ (т.е. това означава, че 1 инвестирано евро от фонда на ЕС води до общо 5 инвестирани евро). По-голям револвиращ ефект, свързан с по-строго управление на средствата и по-малка свръхкапитализация. | Комисията не е определила точни целеви стойности за револвиращия ефект. Реалното въздействие на по-строгото управление на средствата върху револвиращия ефект остава недоказано. |
| СД No 06/2015 | „Цялост и прилагане на схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС)“ | 1 | Точка 91, Препоръка 1, буква а) | Изпълнена в известна степен | От май 2019 г. работна група за стоковите деривати, включваща членове на ЕОЦКП (Европейски орган за ценни книжа и пазари) и Комисията (ГД FISMA), разработва допълнителни дейности. Комисията ще извърши повторна оценка на потенциалните рискове, свързани с предоставянето на изключения от ДПФИ II на търговците „по задължение“ и на по-малките участници на пазара, като част от междинния преглед на ДПФИ в началото на 2020 г. | Резултатите от оценката на риска и потенциалните коригиращи мерки все още предстоят. |
| 4 | Точка 92, Препоръка 2 | Изпълнена в известна степен | Проучването, което ще бъде основата за оценката на правния статут на СТЕ, е приключило и е одобрено през декември 2018 г. То ще даде възможност на Комисията да анализира начина, по който тя трябва да реагира. | Правният статут на квотите и ползите или недостатъците от тях все още не са анализирани от Комисията и поради това тя не съзнава необходимостта от действията, които потенциално биха могли да бъдат предприети, както и тяхното естество. |
| 5 | Точка 93, Препоръка 3, буква а) | Изпълнена в известна степен | Приложими са ДПФИ II и РПЗ, което променя статута на всички квоти по СТЕ за финансови инструменти. Това е свързано и с докладване и събиране на данни, което улеснява контрола на транзакциите по СТЕ. Прилагането на механизма за обратно начисляване на ДДС от повечето държави членки намалява риска от измами с ДДС. | Анализът и реактивният (коригиращият) отговор от страна на Комисията на новия приложим пакет ДПФИ II все още предстоят. Освен това все още липсва трансгранична координация. |
| 6 | Точка 93, Препоръка 3, буква б) | Изпълнена в голяма степен | Усъвършенствана рамка за контрол съгласно ДПФИ II и проекта на нов регламент за регистъра. По-голям и систематичен обмен на информация, насоки и координация, предоставяни от Комисията на държавите членки. | Пакетът за ДПФИ II се прилага в момента и трябва да бъдат оценени неговите резултати. Новият регламент за регистъра е приет от Комисията и след изтичане на периода на законодателен контрол на 12 май 2019 г. сега предстои публикуването на законодателния акт в Официален вестник на ЕС. Той ще започне да се прилага от 2021 г. и едва тогава ще може да бъде оценен. |
| СД No 07/2015 | „Полицейската мисия на ЕС в Афганистан — смесени резултати“ | 2 | Точка 85, Препоръка 2, буква а) | Изпълнена в известна степен | Данни за програмата за обучение преди разполагането за международен нает на договор и командирован персонал. | Няма данни за реалните курсове на обучение. Липсват специфични за държавите елементи. Няма данни за обучение на местния персонал преди разполагането. |
| 6 | Точка 86, Препоръка 3, буква б) | Изпълнена в известна степен | Осведомеността на служителите от мисията за местната култура се е повишила посредством специално обучение. | Наличните данни не доказват изпълнение на препоръката по отношение на местните обучители/обучаващи се. |
| 8 | Точка 86, Препоръка 3, буква г) | Изпълнена в известна степен | Одитираният обект е предоставил някои данни за оценки на нуждите от дейности по наставничество. | Не са установени данни за досиета, етапни цели и дневници, свързани с наставничество. |
| 9 | Точка 86, Препоръка 3, буква д) | Изпълнена в известна степен | От всички напускащи служители се изисква предаване на писмена информация със специфични насоки за различни целеви части от населението и ситуации. | В подкрепящата документация не са установени специфични насоки за предаване на информация от менторите. |
| 10 | Точка 86, Препоръка 3, буква е) | Изпълнена в известна степен | Въведен от ЕСВД подобрен подход за засилване на връзките между плановете за изпълнение на мисията и оперативното планиране/наблюдение. | Одиторите не са установили специфични инструкции/доказателства за полезни взаимодействия с дейности по наставничество и за ясно обвързващи цели на проектите с етапни цели за ПМД. |
| 12 | Точка 88, Препоръка 5, буква а) | Изпълнена в известна степен | И Комисията, и ЕСВД са подобрили насоките си за рисковете, свързани с приключването на мисиите. Вече се създават или частично са въведени елементи на стандартна централна подкрепа от централното управление, напр. платформата за подпомагане на мисиите. | Все още не е разработена всеобхватна и обща за ЕСВД/Комисията стратегия за намаляването на състава и прекратяването на мисиите в рамките на ОПСО. Все още не е отстранена слабостта, свързана с представянето на плановете за прекратяването на мисиите едва три месеца преди края на оперативната фаза на мандата. В наличните насоки не се разглеждат подробно различните рискове, свързани с намаляването на състава и процеса на прекратяване на мисиите. |
| 13 | Точка 88, Препоръка 5, буква б) | Изпълнена в голяма степен | Развиване на по-добра подкрепа от централното управление: платформа за подпомагане на мисиите, ИТ система за планиране на ресурсите на предприятието, стандартизирани системи за опис/счетоводство, проект „Склад II“за осигуряване на по-добри способности: всички те предлагат икономии от мащаба и т.н. | Одиторите не са установили специфични инструкции/данни за това как да се избягва натрупване на активи и как да се предотвратява излагане на финансови рискове при натрупването на активи, нито примери за навременни централни инструкции/данни от ЕСВД и Комисията за мисиите в рамките на ОПСО за избягване на натрупването на активи. |
| СД No 08/2015 | „Отговаря ли по адекватен начин финансовата подкрепа от ЕС на потребностите на микропредприемачите?“ | 1 | Точка 68, Препоръка 1 | Изпълнена в голяма степен | Комисията е издала насоки за предварителната оценка за ОП, за предварителните условия и за тематичните цели. Тя е предоставила и отделни подробни насоки за предварителните оценки на финансовите инструменти. | Тъй като липсва конкретен показател за микропредприемачи, все още няма информация за периода 2014 – 2020 г. за това какъв размер безвъзмездно финансиране се отпуска на микропредприемачи. |
| 3 | Точка 69, Препоръка 3 | Изпълнена в голяма степен | Изискванията за определяне на финансовите инструменти за периода 2014 – 2020 г. включват подходящи мерки за определяне на специфичните недостатъци на пазара и за разработване на подходящи инструменти.
  Чрез участието си със съвещателна функция в комитетите за наблюдение Комисията има възможност да прави препоръки относно критериите за подбор на операции и по други въпроси, имащи отношение към изпълнението на програмата. | По отношение на схемите за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ, за да бъде изпълнена ефективно препоръката, Комисията следва да прегледа обсъжданите в комитетите за наблюдение критерии за допустимост и реално да използва възможността за отправяне на препоръки, когато е необходимо. |
| СД No 10/2015 | „Усилията за решаване на проблемите с обществените поръчки при разходването на средства на ЕС за сближаване следва да бъдат засилени“ | 1 | Точка 99, Препоръка 1, буква а) | Изпълнена в голяма степен | Комисията е актуализирала категоризацията в IMS, така че в момента тя включва 26 подкатегории за грешки в областта на обществените поръчки. Освен това в момента приключва подготовката за създаването на аналитичния инструмент. Веднага след като желаните таблици бъдат тествани успешно, инструментът ще бъде на разположение на всички участници. Вече са извършени анализи на базата данни и резултатите са представени на националните органи. | В момента приблизително едва една четвърт от случаите в IMS съдържат подробна информация относно подкатегорията, което ще се подобри с регистрирането на нови случаи и приключването на старите. Инструментът за анализ и интерфейсът между IMS и базите данни на държавите членки са на напреднал етап, но все още предстои да бъдат финализирани. |
| 6 | Точка 102, Препоръка 5 | Изпълнена в голяма степен | По отношение на някои процедури за установяване на нарушения и прекъсвания на плащания са установени системни проблеми с обществените поръчки. Комисията следва да продължи да прилага спиране и преустановяване на плащанията, когато това е обосновано от сериозни недостатъци при обществените поръчки. | Одитите за законосъобразност и редовност от страна на Комисията следва да водят до нетни финансови корекции за грешки в областта на обществените поръчки в случаите на системни недостатъци, неустановени и некоригирани от държавата членка преди представянето на отчетите. През 2018 г. Комисията е започнала да извършва одити на съответствието. |
| 7 | Точка 105, Препоръка 6, буква а) | Изпълнена в известна степен | Подобряване на прилагането на различните етапи на електронните обществени поръчки в държавите членки. Процесът се осъществява по план с оглед да бъдат спазени наложените с директивата срокове. | Все още е необходимо да бъдат осъществени по-нататъшните етапи на електронните обществени поръчки съгласно предвиденото в директивата (електронното фактуриране до април 2019 г.).
  Комисията следва да изисква от всички държави членки да участват активно и да използват базата данни ARACHNE. |
| СД No 11/2015 | „Добре ли управлява Комисията Споразуменията за партньорство в областта на рибарството?“ | 2 | Точка 90, Препоръка 1, буква б) | Изпълнена в известна степен | Службите на Комисията насърчават прилагането на сходни технически разпоредби в СПОУР на регионално равнище. | Тъй като обаче няма документирани регионални стратегии, все още трябва да бъде постигнат напредък по отношение на определянето и документирането на регионалните стратегии на Комисията. |
| 6 | Точка 93, Препоръка 2, буква а) | Изпълнена в известна степен | ГД MARE е предприела мерки за опростяване на процеса на лицензиране, като например използването на пряка комуникация с партньора-трета страна. | В сегашните процедури за наблюдение на процеса на лицензиране обаче все още има слабости. Все още трябва да бъде постигнат напредък по отношение на мониторинга и проследяването от страна на Комисията на процеса на лицензиране. |
| СД No 12/2015 | „Приоритетът на ЕС за насърчаване на основана на знания икономика в селските райони е засегнат от слабости в управлението на мерките за трансфер на знания и за консултантски услуги“ | 2 | Точка 94, Препоръка 1, буква б) | Изпълнена в голяма степен | Документът с насоките по отношение на мярка 1 е актуализиран с разпоредба относно анализа на нуждите от обучение. | Информацията в документа с насоките не е достатъчно подробна относно начина на извършване на периодичен анализ на нуждите от обучение. |
| 4 | Точка 94, Препоръка 1, буква г) | Изпълнена в голяма степен | Комисията е актуализирала документа с насоките по отношение на мярка 2 с конкретна разпоредба относно необходимостта от въвеждане на консултантски услуги от държавите членки. | Спазването от страна на държавите членки на въвеждането на консултантски услуги не се наблюдава от Комисията в рамките на комитетите за наблюдение и годишните срещи за преглед. |
| 6 | Точка 96, Препоръка 2, буква б) | Изпълнена в голяма степен | Документите с насоки по отношение на мярка 2 и обществените поръчки са актуализирани с информация относно вътрешните доставки. | Мониторингът на процедурите на държавите членки от Комисията, който се изисква в препоръката на Сметната палата, не е достатъчен. |
| | | 7 | Точка 98, Препоръка 3, буква а) | Изпълнена в голяма степен | Препоръката към Комисията за засилване на проверките на основателността на разходите е изпълнена, а препоръката Комисията и държавите членки да си сътрудничат относно осигуряването на ефективни системи за контрол на управляващите органи, по-специално по отношение на рисковете от измами и основателността на разходите по проектите, е изпълнена в голяма степен. Новите контролни списъци на ГД AGRI за проверка на съответствието, прилагани от началото на 2018 г., са засилили проверките на основателността на разходите.
  Освен това Комисията е издала „Ръководство относно правилата за контрол и санкции в областта на развитието на селските райони“за държавите членки, в приложение 1 от което се съдържа контролен списък съгласно препоръката на Сметната палата за оценка на структурата на системите за контрол по отношение на рисковете, свързани със стойността на проектите в областта на развитието на селските райони. | Комисията е предоставила малко доказателства за допълнително обучение на управляващите органи за обсъждане на въпроса с основателността на разходите, когато не се използват ОВР. Въпреки че имат някои общи цели, проверките на основателността на разходите и използването на ОВР не са едно и също нещо. Опростените варианти за разходите обхващат само малка част от общите разходи за развитие на селските райони (вж. специален доклад No 11/2018) и поради това остава необходимостта от оценка на основателността на разходите от управляващите органи. (Комисията не е установила друга най-добра практика при административните процедури за оценка на основателността на разходите в платформата на ЕМРСР). |
| 8 | Точка 98, Препоръка 3, буква б) | Изпълнена в голяма степен | Комисията е предприела няколко действия, включително въвеждането и одобрението на споразуменията за партньорство, и по-строг подход за гарантиране на допълняемост на средствата от ЕС през програмния период 2014 – 2020 г. спрямо предходния. | Темите на дискусиите на междуведомствените групи са от общ характер и не обхващат отделни мерки по програмите. Освен това в доклада на Сметната палата (специален доклад No 16/2017) бяха установени недостатъци, оказващи влияние върху споразуменията за партньорство и програмите за развитие на селските райони по отношение на междусекторната допълняемост и полезните взаимодействия. |
| 10 | Точка 100, Препоръка 4, буква б) | Изпълнена в известна степен | Документът с насоките по отношение на мярка 1 „Трансфер на знания и действия по осведомяване“е актуализиран с разпоредба относно анализа на нуждите от обучение. | В актуализирания документ с насоки по отношение на мярка 1 не са предвидени ясни насоки за извършването на процедури за обратна връзка от държавите членки. Въпреки че примерът за стандартна методология от доклада на Сметната палата също включва оценката на програмите за обучение, това не се посочва в текста от насоките и общото разбиране би могло да бъде, че методологията е само за анализ на нуждите. |
| | | 11 | Точка 102, Препоръка 5 | Изпълнена в голяма степен | Комисията е започнала да извършва одити на съответствието в областта на знанията и иновациите. | Няколко планирани одита не са извършени на практика и евентуалната причина за това е ниският резултат от анализа на риска.
  Одиторите на Сметната палата потвърждават, че ГД AGRI е започнала да извършва одити на съответствието в областта на трансфера на знания и иновации след публикуването на специалния доклад в тази област. Съгласно многогодишната работна програма за периода 2016 – 2018 г. на ГД AGRI (стр. 49) обяснението за липсата на одит преди СД No 12/2015 е ниското ниво на бюджетните разходи по време на програмния период 2007 – 2013 г.
  Сметната палата няма увереност, че рисковият профил на трансфера на знания и консултантските мерки е нараснал до степента, посочена в отговора на Комисията. |
| СД No 13/2015 | „Подкрепа от ЕС за държавите производителки на дървен материал съгласно Плана за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT)“ | 1 | Точка 58, Препоръка 1 | Изпълнена в голяма степен | Комисията е изготвила общ работен план за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT) за периода 2018 – 2022 г., който включва дейности със срокове (целеви години), отговорна страна (ЕК и/или държавите членки) и очаквани резултати.
  ЕК е сключила договор с външна организация (CIFOR), който ще позволи създаването на всеобхватен план за действие и система за мониторинг и оценка с показатели, целеви стойности и базови стойности.
  Комисията разработва база данни за осъществяване на FLEGT, която проследява напредъка, постигнат от държавите, подписали СДП. | Работният план обхваща периода 2018 – 2022 г. вместо периода 2016 – 2020 г. Различният срок за изпълнение оказва влияние върху мониторинга и докладването по програмата FLEGT (вж. препоръка 5).
  Проектът на работен план все още не е официално обвързващ за Комисията, като липсват всички необходими одобрения.
  В него липсва специален бюджет за изпълнение, което затруднява наблюдението на изпълнението и отчетността. |
| 5 | Точка 59, Препоръка 5 | Изпълнена в голяма степен | Изготвен е проект на работния план, който ще служи за основа на исканото докладване. През 2016 г. е изготвена оценка на FLEGT – добър заместител на обикновения доклад за напредъка.
  Комисията възнамерява да изготви следващия доклад за напредъка през 2019 г. Той следва да обхваща дейностите от работния план, което включва основните елементи за докладване, които се изискват в препоръката на Сметната палата. | На работния план липсват всички необходими одобрения до момента. Крайният срок за доклада за напредъка през 2018 г. не е спазен. |
| СД No 16/2015 | „Подобряване на сигурността на енергийните доставки чрез развитие на вътрешния енергиен пазар — необходими са допълнителни усилия“ | 4 | Точка 117, Препоръка 3 | Изпълнена в голяма степен | Комисията е постигнала напредък при изготвянето и прилагането на правната рамка. | Изпълнението все още продължава. Неефективността на пазара все още предстои да бъде отстранена. |
| 12 | Точка 123, Препоръка 7, буква б) | Изпълнена в известна степен | Комисията използва инструменти за моделиране на енергийните пазари, а методологиите за АРП се подобряват непрекъснато. | Комисията отчасти е приела и изпълнила препоръката. Наличието на собствен аналитичен капацитет и капацитет за моделиране би могло да има значителни последици по отношение на ресурсите както за Комисията, така и за ACER. |
| 13 | Точка 123, Препоръка 7, буква в) | Изпълнена в голяма степен | Комисията работи заедно с ЕМОПС за електроенергия и ЕМОПС за газ, така че оценката на потребностите да се използва като източник на информация при планирането в ЕС на инфраструктура, свързана с вътрешния енергиен пазар. | Предстои одобрението на новия модел, който следва да бъде представен от ЕМОПС. |
| 14 | Точка 125, Препоръка 8 | Изпълнена в голяма степен | Комисията е усъвършенствала своите процедури за планиране, и по-специално определянето на приоритети и финансирането на проекти от общ интерес. | Предстои одобрението на новия модел, който следва да бъде представен от ЕМОПС. |
| 15 | Точка 126, Препоръка 9 | Изпълнена в известна степен | Комисията е възприела основната идея на препоръката. | Комисията не е направила законодателни предложения. |
| СД No 17/2015 | „Подкрепа от Комисията за екипите за действие за младежта — извършено е пренасочване на финансирането от ЕСФ, но акцентът върху резултатите е недостатъчен“ | 2 | Точка 84, Препоръка 2, буква а) | Изпълнена в голяма степен | Изискването за пояснение на планираните ефекти по отношение на тяхната очаквана ефективност във връзка с целите на ЕС и на ОП е кодирано в правната рамка на ЕСИ фондовете (вж. член 30 от РОР). | Слабости при прилагането на изискването за обосноваване на очакваното въздействие на промените върху стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. |
| 3 | Точка 84, Препоръка 2, буква б) | Изпълнена в известна степен | Контролен списък, документиращ заключенията от оценката на промените в ОП (вкл. приноса на ОП за стратегията „Европа 2020“и постигането на икономическо, социално и териториално сближаване, очакваните резултати, показателите и рамката за изпълнение). | В контролния списък не е документиран анализът на основателността на допълнителните резултати. |
| 4 | Точка 84, Препоръка 2, буква в) | Изпълнена в известна степен | Повторното програмиране/преразпределянето на средства се докладва в ГДИ. | Ефективността в миналото и очакваната ефективност, свързана с промените в ОП, не е докладвана в достатъчна степен в ГДИ. |
| 6 | Точка 86, Препоръка 3 | Изпълнена в голяма степен | В контролните списъци се документират извършваните от Комисията проверки на надеждността и съгласуваността на докладваните в ГДИ данни. Планирани са одити за надеждността на данните за изпълнението. | Няма данни за системни проверки на надеждността на данните в ГДИ или за проверки на информацията, получена след специфични (ad hoc) заявки. |
| СД No 20/2015 | „Разходна ефективност на помощта за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“ | 1 | Точка 74, Препоръка 1, буква а) | Изпълнена в известна степен | Комисията е издала технически насоки относно годишния доклад за изпълнението. Освен това Комисията подпомага държавите членки при докладването в годишния доклад за изпълнението посредством заседанията на комитетите за наблюдение. | Все още е валидна препоръката, че Комисията извършва мониторинг посредством годишните доклади за изпълнението на държавите членки и нейното изпълнение може да бъде проверено едва след междинната оценка през 2019 г. |
| 5 | Точка 77, Препоръка 3, буква а) | Изпълнена в известна степен | Комисията е въвела насоки за насърчаване на държавите членки да създадат допълнителни показатели за резултати. | Тъй като насоките не са обвързващ и задължителен документ за държавите членки, Комисията не може да гарантира степента, в която държавите членки действително следват насоките и определят допълнителни специфични показатели. Степента, в която действията на Комисията са осигурили препоръчания мониторинг или оценка на приноса на ИНД по време на оценките за програмния период 2014 – 2020 г., може да бъде оценена едва в оценките на подобрените годишни доклади за изпълнението през 2019 г. |
| СД No 21/2015 | „Преглед на рисковете по отношение на действията на ЕС за развитие и сътрудничество, произтичащи от ориентирания към резултатите подход“ | 1 | Точка 83, Препоръка 1 | Изпълнена в голяма степен | През октомври 2018 г. е публикуван работен документ на службите на Комисията „Преразгледана рамка на ЕС за резултатите в областта на международното сътрудничество и развитието в съответствие с целите за устойчиво развитие на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие и с новия европейски консенсус за развитие“, SWD(2018) 444, който съдържа приложение, посветено изрично на терминологията, свързана с резултатите. | Към момента на проследяването все още не беше на разположение Практическо ръководство за управление на интервенциите на ЕС за международно сътрудничество, включително фишовете, които имат за цел за прецизират ключовите понятия и терминологията, свързани с резултатите. Освен това все още са налице несъответствия при използването на терминологията в ключовите методологични документи. Например в диаграма, съдържаща се в инструментариума на Комисията за оценителите на действията на ЕС за развитие, все още се съдържат определения, които не съответстват на приетата в контекста на рамката за резултатите терминология. Освен това в някои документи за действие все още липсват целеви и базови стойности. |
| 2 | Точка 83, Препоръка 2 | Изпълнена в голяма степен | Комисията е въвела няколко мерки, чрез които да следи за това да има установена ясна връзка между действията и очакваните резултати, включително междусекторните въпроси, по-специално инструкции и образец за попълване на документи за действие и съответни разпоредби в наръчника за ориентиран към резултатите мониторинг. | Все още трябва да бъдат завършени някои насоки, в т.ч. Практическото ръководство за управление на интервенциите на ЕС за международно сътрудничество. |
| СД No 22/2015 | „Надзорът на ЕС върху агенциите за кредитен рейтинг — добре установен, но все още не напълно ефективен“ | 6 | Точка 110, Препоръка 6 | Изпълнена в известна степен | ЕОЦКП е актуализирал своите Въпроси и отговори относно прилагането на Регламента за АКР, като е добавил нов раздел (част V) относно „Оповестяване и представяне на кредитен рейтинг“. | Финализиране на продължаващата консултация и публикуване на окончателен доклад с оглед на издаването на Насоките относно изискванията за оповестяване, приложими за кредитен рейтинг. |
| 7 | Точка 110, Препоръка 7 | Изпълнена в известна степен | Интегриране на системата CEREP със системата за докладване RADAR. По време на процеса на интегриране ЕОЦКП е прегледал данните на равнище рейтинг и в двете системи и е коригирал установените несъответствия, което е довело до подобряване на качеството на данните. | Въпреки извършената до момента от ЕОЦКП работа за подобряване на информационното съдържание на CEREP, все още не са на разположение следните оповестявания: средните равнища на неизпълнение, средните преходни матрици, изтегленията на множество запитвания, информацията относно корекциите на предишни грешки в отчетните данни и съответните разяснения, информацията относно промени в методологиите. |
| СД No 23/2015 | „Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“ | 12 | Точка 191, Препоръка 3, буква б) | Изпълнена в известна степен | Комисията продължава да извършва оценката на минималните изисквания, като се позовава на тяхното съществуване и значение, и оценява наличието и адекватността на стандарти за ДЗЕС. | Комисията не е приела тази препоръка. |
| 14 | Точка 191, Препоръка 3, буква г) | Изпълнена в известна степен | Комисията е установила потенциални възможности за рационализиране. | Комисията вече е предприела конкретни действия за прилагане на тази препоръка и следва да продължи да ги предприема и през следващия процес на докладване съгласно Директивата за нитратите (2020 г.) и Рамковата директива за водите (2022 г.). |
| 15 | Точка 191, Препоръка 3, буква д) | Изпълнена в известна степен | Комисията подготвя и планира да даде препоръки в следващия доклад за изпълнението на няколко държави членки относно включването на екологичните разходи и разходите за ресурси във възстановяването на разходите. | В рамките на общата стратегия за изпълнение държавите членки наскоро са се договорили да работят по технически доклад за определяне на въведените понастоящем подходи за възстановяване на разходите за водни услуги в съответствие с изискванията на член 9 от Рамковата директива за водите (включително в областта на дифузното замърсяване). Следва да бъдат проучени потребностите от данни и информация в тази сфера. За изпълнението на тази задача ще бъде създадена специална работна група по икономика под ръководството на групата за стратегическа координация. Очаква се тази задача да бъде приключена до края на 2020 г. (вж. Работна програма на общата стратегия за изпълнение за периода 2019 – 2021 г.). |
| СД No 25/2015 | „Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“ | 2 | Точка 101, Препоръка 1, буква б) | Изпълнена в известна степен | Както беше препоръчано от Сметната палата, Комисията е насърчила приемането на най-добрите практики при намаляването на риска от икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите, като се гарантира, че програмите за развитие на селските райони съдържат ефективни механизми за допълняемост. Преди одобрението на програмите за развитие на селските райони на държавите членки ГД AGRI е изпратила на управляващите органи констатации за необходими подобрения, като е поискала те да бъдат взети предвид в следващите версии. | Комисията не е издала документ със специфични насоки за това как да бъде намален рискът от икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите или как да се избегне замяната на други средства с ресурси от програмите за развитие на селските райони. Няма доказателства за ефективно намаление на икономическите загуби от неефективно разпределение на ресурсите в програмите за периода 2017 – 2020 г. ГД AGRI възнамерява да извърши първоначална оценка на това въз основа на междинната оценка за 2019 г. Комисията не разполага с доказателства, че е намален рискът от замяна на национални средства със средства от ЕЗФРСР. |
| 4 | Точка 101, Препоръка 1, буква г) | Изпълнена в известна степен | ГД AGRI е подобрила проверката на механизмите за гарантиране на допълняемост между фондовете на ЕС, като се обръща по-голямо внимание на тези въпроси и с помощта на новосъздадените споразумения за партньорство. ГД AGRI прогнозира, че първоначалните заключения за оценка на тяхната ефективност могат да бъдат направени от междинната оценка на програмата през 2019 г., както препоръча Сметната палата. | Ефективността на механизмите за гарантиране на допълняемост между различните фондове на ЕС за текущия програмен период все още не е известна. Годишните доклади за изпълнението ще бъдат на разположение едва по-късно през 2019 г. В специален доклад No 16/2017) на Сметната палата бяха установени недостатъци, оказващи влияние върху споразуменията за партньорство и програмите за развитие на селските райони по отношение на междусекторната допълняемост и полезните взаимодействия. |
| 6 | Точка 106, Препоръка 2, буква б) | Изпълнена в голяма степен | Препоръката Комисията да засили проверките на основателността на разходите е изпълнена, а препоръката Комисията и държавите членки да си сътрудничат относно осигуряването на ефективни системи за контрол на управляващите органи, по-специално по отношение на риска от измами и основателността на разходите по проектите, е изпълнена в голяма степен. Новите контролни списъци на ГД AGRI за проверка на съответствието, прилагани от началото на 2018 г., са засилили проверките на основателността на разходите. Освен това Комисията е издала „Ръководство относно правилата за контрол и санкции в областта на развитието на селските райони“за държавите членки, в приложение 1 от което се съдържа контролен списък съгласно препоръката на Сметната палата за оценка на структурата на системите за контрол по отношение на рисковете, свързани със стойността на проектите в областта на развитието на селските райони. | Комисията не е предоставила допълнителни доказателства за допълнително обучение на управляващите органи относно основателността на разходите след последното проследяване на Сметната палата през 2017 г. Комисията не е установила друга най-добра практика по отношение на административните процедури за оценка на основателността на разходите в платформата на ЕМРСР. |
| | | 9 | Точка 109, Препоръка 3, буква а) | Изпълнена в известна степен | Комисията е предоставила насоки на управляващите органи относно оценката на програмите за развитие на селските райони чрез уебсайта на Европейска мрежа за развитие на селските райони и чрез нейното информационно бюро. | Като цяло все още не е достатъчно събирането на необходимите данни за оценка на показателите за изпълнение и резултатите от програмите. Според отговора на Комисията на последващия одит тя възнамерява да оцени „информацията, позволяваща да се направят изводи относно ефикасността и ефективността на изразходваните средства по време на предвидените от ОРМО оценки“ през 2019 г. |

СД

Заглавие на доклада

No

Точка от СД

Окончателна оценка на ЕСП

Подобрения

Слабости

СД No 01/2015

„Транспорт по вътрешните водни пътища в Европа — условията за корабоплаване и делът на този вид транспорт не са се подобрили значително от 2001 г. насам“

2

Точка 52, Препоръка 1, буква б)

Изпълнена в известна степен

Критериите за възлагане за предложения в рамките на МСЕ, включително онези предложения, в които се дава приоритет на ВВП, се отнасят за значението, зрелостта, въздействието и качеството на предложените действия.

Липсват подобрения по отношение на средствата от ЕСИФ. Комисията не може да принуди държавите членки (ДЧ) да извършват подбор на по-значими или напреднали проекти. Комисията не насочва финансирането си за проекти, които имат добре разработени планове за премахване на участъците с недостатъчен капацитет.

3

Точка 54, Препоръка 2, буква а)

Изпълнена в известна степен

Комисията извършва проучвания, свързани с потенциала на водния транспорт. Годишните работни планове на CNC съдържат информация относно потенциалните ползи от корабоплаването по вътрешни водни пътища.

Няма доказателства за ефективно координиране на усилията във всички държави членки.

4

Точка 54, Препоръка 2, буква б)

Изпълнена в известна степен

Годишните работни планове на CNC са финализирани с държавите членки и е взета предвид последната получена от тях и от заинтересованите страни информация, както и резултатите от последните покани за представяне на предложения.

Липсват доказателства, че Комисията и държавите членки са се договорили за конкретни и постижими цели и точни етапни цели за премахване на участъците с недостатъчен капацитет по коридорите, че координацията между различните държави членки е ефективна и че приетите годишни работни планове на CNC са приложими.

СД No 02/2015

„Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води“

6

Точка 110, Препоръка 2, буква а)

Изпълнена в известна степен

По отношение на агломерациите с ЕЖ над 2 000 новите формати за докладване на информация съгласно член 17 от Директивата за пречистване на градските отпадъчни води предоставят информация относно прогнозните инвестиции за постигане на съответствие.

Такава информация не е събирана за агломерации с ЕЖ под 2 000.

10

Точка 115, Препоръка 3, буква в)

Изпълнена в голяма степен

Извършено е специално проучване. Понастоящем следващите препоръки се разглеждат в рамките на оценката на Директивата за пречистване на градските отпадъчни води.

Все още се очаква заключението на ГД ENV относно препоръката на Сметната палата, т.е. необходимостта от задължително измерване на преливанията.

11

Точка 115, Препоръка 3, буква г)

Изпълнена в известна степен

Качеството на анализа на разходите и ползите е подобрено, като по този начин в някои случаи се позволява намаляване на прекалено големи пречиствателни станции за отпадъчни води.

Все още съществува риск от прекалено големи пречиствателни станции за отпадъчни води.

14

Точка 117, Препоръка 4, буква б)

Изпълнена в голяма степен

През март 2016 г. Комисията приема предложението за регламент за продукти за наторяване.

Все още предстои приемането на преразгледания регламент за продуктите за наторяване. Включването на утайките в списъка на торовете зависи от резултатите от продължаващо в момента техническо проучване.

СД No 04/2015

„Техническа помощ — какъв е приносът ѝ в сферата на земеделието и развитието на селските райони?“

1

Точка 90, Препоръка 1

Изпълнена в голяма степен

Комисията официално е изпълнила препоръката. С цел да прецизира обхвата и прилагането на ТП, Комисията е издала фиш с насоки за държавите членки. За да наблюдава изпълнението от страна на държавите членки, Комисията (съгласно препоръките на Сметната палата) е въвела в таблицата за докладване разграничение между административни и други разходи, с цел наблюдение на използването от държавите членки на техническа помощ (различна от НМСР).

На държавите членки е предоставен фиш с насоки относно обхвата и допустимите разходи на ТП. Комисията е въвела препоръчаното разграничение между административни и други разходи в таблицата за наблюдение на ТП.

Добавената стойност на предприетите в съответствие с препоръката действия е спорна.

Въпреки че Комисията е изпълнила препоръка 1 (прецизиране и мониторинг), в нейните действия не е взета предвид основната констатация в доклада, т.е. че голяма част от разходите на държавите членки за ТП „ефективно води до бюджетна подкрепа“. Използването на ТП за общи административни разходи не е в противоречие с регламентите на ЕС и следователно се допуска от Комисията. Като част от мониторинга правилната оценка на тези разходи и съпоставката между държавите членки биха могли да помогнат за установяването на най-добрите/най-лошите практики, които да бъдат включени във фиша с насоките и в препоръките към държавите членки.

4

Точка 93, Препоръка 4

Изпълнена в известна степен

Комисията е въвела препоръката за всички държави членки с цел включване на подходяща система за изпълнение за оценка на приноса на ТП за политиката, вкл. SMART цели.

Съгласно фактите на разположение на одиторите Комисията не е предприела достатъчно действия за създаването на рамка за изпълнение на равнището на Комисията. Посредством препоръката в своите писма с коментари за одобрение на ПРСР за периода 2014 – 2020 г. Комисията е насърчила държавите членки да определят подходящи показатели за ТП, но това не е задължително. Комисията не е предоставила информация относно състоянието на прилагането на рамката за изпълнение на равнището на държавите членки. На разположение са били много малко данни, необходими за мониторинг, и тези данни не са били използвани на практика. Показателите за НМСР и за другите разходи (които обхващат и ТП за изграждане на капацитет) не са балансирани предвид относителния размер на разходите, свързани с тези позиции.

СД No 05/2015

„Успешно и насърчително ли е действието на финансовите инструменти в областта на развитието на селските райони?“

3

Точка 100, Препоръка 3

Изпълнена в голяма степен

По-добро съобразяване на желания лостов ефект с конкретните целеви групи в областта на селското развитие и стандартен лостов ефект от 5, предвиден в новия механизъм на AGRI за гарантиране по ЕИФ (т.е. това означава, че 1 инвестирано евро от фонда на ЕС води до общо 5 инвестирани евро). По-голям револвиращ ефект, свързан с по-строго управление на средствата и по-малка свръхкапитализация.

Комисията не е определила точни целеви стойности за револвиращия ефект. Реалното въздействие на по-строгото управление на средствата върху револвиращия ефект остава недоказано.

СД No 06/2015

„Цялост и прилагане на схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС)“

1

Точка 91, Препоръка 1, буква а)

Изпълнена в известна степен

От май 2019 г. работна група за стоковите деривати, включваща членове на ЕОЦКП (Европейски орган за ценни книжа и пазари) и Комисията (ГД FISMA), разработва допълнителни дейности. Комисията ще извърши повторна оценка на потенциалните рискове, свързани с предоставянето на изключения от ДПФИ II на търговците „по задължение“ и на по-малките участници на пазара, като част от междинния преглед на ДПФИ в началото на 2020 г.

Резултатите от оценката на риска и потенциалните коригиращи мерки все още предстоят.

4

Точка 92, Препоръка 2

Изпълнена в известна степен

Проучването, което ще бъде основата за оценката на правния статут на СТЕ, е приключило и е одобрено през декември 2018 г. То ще даде възможност на Комисията да анализира начина, по който тя трябва да реагира.

Правният статут на квотите и ползите или недостатъците от тях все още не са анализирани от Комисията и поради това тя не съзнава необходимостта от действията, които потенциално биха могли да бъдат предприети, както и тяхното естество.

5

Точка 93, Препоръка 3, буква а)

Изпълнена в известна степен

Приложими са ДПФИ II и РПЗ, което променя статута на всички квоти по СТЕ за финансови инструменти. Това е свързано и с докладване и събиране на данни, което улеснява контрола на транзакциите по СТЕ. Прилагането на механизма за обратно начисляване на ДДС от повечето държави членки намалява риска от измами с ДДС.

Анализът и реактивният (коригиращият) отговор от страна на Комисията на новия приложим пакет ДПФИ II все още предстоят. Освен това все още липсва трансгранична координация.

6

Точка 93, Препоръка 3, буква б)

Изпълнена в голяма степен

Усъвършенствана рамка за контрол съгласно ДПФИ II и проекта на нов регламент за регистъра. По-голям и систематичен обмен на информация, насоки и координация, предоставяни от Комисията на държавите членки.

Пакетът за ДПФИ II се прилага в момента и трябва да бъдат оценени неговите резултати. Новият регламент за регистъра е приет от Комисията и след изтичане на периода на законодателен контрол на 12 май 2019 г. сега предстои публикуването на законодателния акт в Официален вестник на ЕС. Той ще започне да се прилага от 2021 г. и едва тогава ще може да бъде оценен.

СД No 07/2015

„Полицейската мисия на ЕС в Афганистан — смесени резултати“

2

Точка 85, Препоръка 2, буква а)

Изпълнена в известна степен

Данни за програмата за обучение преди разполагането за международен нает на договор и командирован персонал.

Няма данни за реалните курсове на обучение. Липсват специфични за държавите елементи. Няма данни за обучение на местния персонал преди разполагането.

6

Точка 86, Препоръка 3, буква б)

Изпълнена в известна степен

Осведомеността на служителите от мисията за местната култура се е повишила посредством специално обучение.

Наличните данни не доказват изпълнение на препоръката по отношение на местните обучители/обучаващи се.

8

Точка 86, Препоръка 3, буква г)

Изпълнена в известна степен

Одитираният обект е предоставил някои данни за оценки на нуждите от дейности по наставничество.

Не са установени данни за досиета, етапни цели и дневници, свързани с наставничество.

9

Точка 86, Препоръка 3, буква д)

Изпълнена в известна степен

От всички напускащи служители се изисква предаване на писмена информация със специфични насоки за различни целеви части от населението и ситуации.

В подкрепящата документация не са установени специфични насоки за предаване на информация от менторите.

10

Точка 86, Препоръка 3, буква е)

Изпълнена в известна степен

Въведен от ЕСВД подобрен подход за засилване на връзките между плановете за изпълнение на мисията и оперативното планиране/наблюдение.

Одиторите не са установили специфични инструкции/доказателства за полезни взаимодействия с дейности по наставничество и за ясно обвързващи цели на проектите с етапни цели за ПМД.

12

Точка 88, Препоръка 5, буква а)

Изпълнена в известна степен

И Комисията, и ЕСВД са подобрили насоките си за рисковете, свързани с приключването на мисиите. Вече се създават или частично са въведени елементи на стандартна централна подкрепа от централното управление, напр. платформата за подпомагане на мисиите.

Все още не е разработена всеобхватна и обща за ЕСВД/Комисията стратегия за намаляването на състава и прекратяването на мисиите в рамките на ОПСО. Все още не е отстранена слабостта, свързана с представянето на плановете за прекратяването на мисиите едва три месеца преди края на оперативната фаза на мандата. В наличните насоки не се разглеждат подробно различните рискове, свързани с намаляването на състава и процеса на прекратяване на мисиите.

13

Точка 88, Препоръка 5, буква б)

Изпълнена в голяма степен

Развиване на по-добра подкрепа от централното управление: платформа за подпомагане на мисиите, ИТ система за планиране на ресурсите на предприятието, стандартизирани системи за опис/счетоводство, проект „Склад II“за осигуряване на по-добри способности: всички те предлагат икономии от мащаба и т.н.

Одиторите не са установили специфични инструкции/данни за това как да се избягва натрупване на активи и как да се предотвратява излагане на финансови рискове при натрупването на активи, нито примери за навременни централни инструкции/данни от ЕСВД и Комисията за мисиите в рамките на ОПСО за избягване на натрупването на активи.

СД No 08/2015

„Отговаря ли по адекватен начин финансовата подкрепа от ЕС на потребностите на микропредприемачите?“

1

Точка 68, Препоръка 1

Изпълнена в голяма степен

Комисията е издала насоки за предварителната оценка за ОП, за предварителните условия и за тематичните цели. Тя е предоставила и отделни подробни насоки за предварителните оценки на финансовите инструменти.

Тъй като липсва конкретен показател за микропредприемачи, все още няма информация за периода 2014 – 2020 г. за това какъв размер безвъзмездно финансиране се отпуска на микропредприемачи.

3

Точка 69, Препоръка 3

Изпълнена в голяма степен

Изискванията за определяне на финансовите инструменти за периода 2014 – 2020 г. включват подходящи мерки за определяне на специфичните недостатъци на пазара и за разработване на подходящи инструменти.

Чрез участието си със съвещателна функция в комитетите за наблюдение Комисията има възможност да прави препоръки относно критериите за подбор на операции и по други въпроси, имащи отношение към изпълнението на програмата.

По отношение на схемите за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ, за да бъде изпълнена ефективно препоръката, Комисията следва да прегледа обсъжданите в комитетите за наблюдение критерии за допустимост и реално да използва възможността за отправяне на препоръки, когато е необходимо.

СД No 10/2015

„Усилията за решаване на проблемите с обществените поръчки при разходването на средства на ЕС за сближаване следва да бъдат засилени“

1

Точка 99, Препоръка 1, буква а)

Изпълнена в голяма степен

Комисията е актуализирала категоризацията в IMS, така че в момента тя включва 26 подкатегории за грешки в областта на обществените поръчки. Освен това в момента приключва подготовката за създаването на аналитичния инструмент. Веднага след като желаните таблици бъдат тествани успешно, инструментът ще бъде на разположение на всички участници. Вече са извършени анализи на базата данни и резултатите са представени на националните органи.

В момента приблизително едва една четвърт от случаите в IMS съдържат подробна информация относно подкатегорията, което ще се подобри с регистрирането на нови случаи и приключването на старите. Инструментът за анализ и интерфейсът между IMS и базите данни на държавите членки са на напреднал етап, но все още предстои да бъдат финализирани.

6

Точка 102, Препоръка 5

Изпълнена в голяма степен

По отношение на някои процедури за установяване на нарушения и прекъсвания на плащания са установени системни проблеми с обществените поръчки. Комисията следва да продължи да прилага спиране и преустановяване на плащанията, когато това е обосновано от сериозни недостатъци при обществените поръчки.

Одитите за законосъобразност и редовност от страна на Комисията следва да водят до нетни финансови корекции за грешки в областта на обществените поръчки в случаите на системни недостатъци, неустановени и некоригирани от държавата членка преди представянето на отчетите. През 2018 г. Комисията е започнала да извършва одити на съответствието.

7

Точка 105, Препоръка 6, буква а)

Изпълнена в известна степен

Подобряване на прилагането на различните етапи на електронните обществени поръчки в държавите членки. Процесът се осъществява по план с оглед да бъдат спазени наложените с директивата срокове.

Все още е необходимо да бъдат осъществени по-нататъшните етапи на електронните обществени поръчки съгласно предвиденото в директивата (електронното фактуриране до април 2019 г.).

Комисията следва да изисква от всички държави членки да участват активно и да използват базата данни ARACHNE.

СД No 11/2015

„Добре ли управлява Комисията Споразуменията за партньорство в областта на рибарството?“

2

Точка 90, Препоръка 1, буква б)

Изпълнена в известна степен

Службите на Комисията насърчават прилагането на сходни технически разпоредби в СПОУР на регионално равнище.

Тъй като обаче няма документирани регионални стратегии, все още трябва да бъде постигнат напредък по отношение на определянето и документирането на регионалните стратегии на Комисията.

6

Точка 93, Препоръка 2, буква а)

Изпълнена в известна степен

ГД MARE е предприела мерки за опростяване на процеса на лицензиране, като например използването на пряка комуникация с партньора-трета страна.

В сегашните процедури за наблюдение на процеса на лицензиране обаче все още има слабости. Все още трябва да бъде постигнат напредък по отношение на мониторинга и проследяването от страна на Комисията на процеса на лицензиране.

СД No 12/2015

„Приоритетът на ЕС за насърчаване на основана на знания икономика в селските райони е засегнат от слабости в управлението на мерките за трансфер на знания и за консултантски услуги“

2

Точка 94, Препоръка 1, буква б)

Изпълнена в голяма степен

Документът с насоките по отношение на мярка 1 е актуализиран с разпоредба относно анализа на нуждите от обучение.

Информацията в документа с насоките не е достатъчно подробна относно начина на извършване на периодичен анализ на нуждите от обучение.

4

Точка 94, Препоръка 1, буква г)

Изпълнена в голяма степен

Комисията е актуализирала документа с насоките по отношение на мярка 2 с конкретна разпоредба относно необходимостта от въвеждане на консултантски услуги от държавите членки.

Спазването от страна на държавите членки на въвеждането на консултантски услуги не се наблюдава от Комисията в рамките на комитетите за наблюдение и годишните срещи за преглед.

6

Точка 96, Препоръка 2, буква б)

Изпълнена в голяма степен

Документите с насоки по отношение на мярка 2 и обществените поръчки са актуализирани с информация относно вътрешните доставки.

Мониторингът на процедурите на държавите членки от Комисията, който се изисква в препоръката на Сметната палата, не е достатъчен.

7

Точка 98, Препоръка 3, буква а)

Изпълнена в голяма степен

Препоръката към Комисията за засилване на проверките на основателността на разходите е изпълнена, а препоръката Комисията и държавите членки да си сътрудничат относно осигуряването на ефективни системи за контрол на управляващите органи, по-специално по отношение на рисковете от измами и основателността на разходите по проектите, е изпълнена в голяма степен. Новите контролни списъци на ГД AGRI за проверка на съответствието, прилагани от началото на 2018 г., са засилили проверките на основателността на разходите.

Освен това Комисията е издала „Ръководство относно правилата за контрол и санкции в областта на развитието на селските райони“за държавите членки, в приложение 1 от което се съдържа контролен списък съгласно препоръката на Сметната палата за оценка на структурата на системите за контрол по отношение на рисковете, свързани със стойността на проектите в областта на развитието на селските райони.

Комисията е предоставила малко доказателства за допълнително обучение на управляващите органи за обсъждане на въпроса с основателността на разходите, когато не се използват ОВР. Въпреки че имат някои общи цели, проверките на основателността на разходите и използването на ОВР не са едно и също нещо. Опростените варианти за разходите обхващат само малка част от общите разходи за развитие на селските райони (вж. специален доклад No 11/2018) и поради това остава необходимостта от оценка на основателността на разходите от управляващите органи. (Комисията не е установила друга най-добра практика при административните процедури за оценка на основателността на разходите в платформата на ЕМРСР).

8

Точка 98, Препоръка 3, буква б)

Изпълнена в голяма степен

Комисията е предприела няколко действия, включително въвеждането и одобрението на споразуменията за партньорство, и по-строг подход за гарантиране на допълняемост на средствата от ЕС през програмния период 2014 – 2020 г. спрямо предходния.

Темите на дискусиите на междуведомствените групи са от общ характер и не обхващат отделни мерки по програмите. Освен това в доклада на Сметната палата (специален доклад No 16/2017) бяха установени недостатъци, оказващи влияние върху споразуменията за партньорство и програмите за развитие на селските райони по отношение на междусекторната допълняемост и полезните взаимодействия.

10

Точка 100, Препоръка 4, буква б)

Изпълнена в известна степен

Документът с насоките по отношение на мярка 1 „Трансфер на знания и действия по осведомяване“е актуализиран с разпоредба относно анализа на нуждите от обучение.

В актуализирания документ с насоки по отношение на мярка 1 не са предвидени ясни насоки за извършването на процедури за обратна връзка от държавите членки. Въпреки че примерът за стандартна методология от доклада на Сметната палата също включва оценката на програмите за обучение, това не се посочва в текста от насоките и общото разбиране би могло да бъде, че методологията е само за анализ на нуждите.

11

Точка 102, Препоръка 5

Изпълнена в голяма степен

Комисията е започнала да извършва одити на съответствието в областта на знанията и иновациите.

Няколко планирани одита не са извършени на практика и евентуалната причина за това е ниският резултат от анализа на риска.

Одиторите на Сметната палата потвърждават, че ГД AGRI е започнала да извършва одити на съответствието в областта на трансфера на знания и иновации след публикуването на специалния доклад в тази област. Съгласно многогодишната работна програма за периода 2016 – 2018 г. на ГД AGRI (стр. 49) обяснението за липсата на одит преди СД No 12/2015 е ниското ниво на бюджетните разходи по време на програмния период 2007 – 2013 г.

Сметната палата няма увереност, че рисковият профил на трансфера на знания и консултантските мерки е нараснал до степента, посочена в отговора на Комисията.

СД No 13/2015

„Подкрепа от ЕС за държавите производителки на дървен материал съгласно Плана за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT)“

1

Точка 58, Препоръка 1

Изпълнена в голяма степен

Комисията е изготвила общ работен план за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT) за периода 2018 – 2022 г., който включва дейности със срокове (целеви години), отговорна страна (ЕК и/или държавите членки) и очаквани резултати.

ЕК е сключила договор с външна организация (CIFOR), който ще позволи създаването на всеобхватен план за действие и система за мониторинг и оценка с показатели, целеви стойности и базови стойности.

Комисията разработва база данни за осъществяване на FLEGT, която проследява напредъка, постигнат от държавите, подписали СДП.

Работният план обхваща периода 2018 – 2022 г. вместо периода 2016 – 2020 г. Различният срок за изпълнение оказва влияние върху мониторинга и докладването по програмата FLEGT (вж. препоръка 5).

Проектът на работен план все още не е официално обвързващ за Комисията, като липсват всички необходими одобрения.

В него липсва специален бюджет за изпълнение, което затруднява наблюдението на изпълнението и отчетността.

5

Точка 59, Препоръка 5

Изпълнена в голяма степен

Изготвен е проект на работния план, който ще служи за основа на исканото докладване. През 2016 г. е изготвена оценка на FLEGT – добър заместител на обикновения доклад за напредъка.

Комисията възнамерява да изготви следващия доклад за напредъка през 2019 г. Той следва да обхваща дейностите от работния план, което включва основните елементи за докладване, които се изискват в препоръката на Сметната палата.

На работния план липсват всички необходими одобрения до момента. Крайният срок за доклада за напредъка през 2018 г. не е спазен.

СД No 16/2015

„Подобряване на сигурността на енергийните доставки чрез развитие на вътрешния енергиен пазар — необходими са допълнителни усилия“

4

Точка 117, Препоръка 3

Изпълнена в голяма степен

Комисията е постигнала напредък при изготвянето и прилагането на правната рамка.

Изпълнението все още продължава. Неефективността на пазара все още предстои да бъде отстранена.

12

Точка 123, Препоръка 7, буква б)

Изпълнена в известна степен

Комисията използва инструменти за моделиране на енергийните пазари, а методологиите за АРП се подобряват непрекъснато.

Комисията отчасти е приела и изпълнила препоръката. Наличието на собствен аналитичен капацитет и капацитет за моделиране би могло да има значителни последици по отношение на ресурсите както за Комисията, така и за ACER.

13

Точка 123, Препоръка 7, буква в)

Изпълнена в голяма степен

Комисията работи заедно с ЕМОПС за електроенергия и ЕМОПС за газ, така че оценката на потребностите да се използва като източник на информация при планирането в ЕС на инфраструктура, свързана с вътрешния енергиен пазар.

Предстои одобрението на новия модел, който следва да бъде представен от ЕМОПС.

14

Точка 125, Препоръка 8

Изпълнена в голяма степен

Комисията е усъвършенствала своите процедури за планиране, и по-специално определянето на приоритети и финансирането на проекти от общ интерес.

Предстои одобрението на новия модел, който следва да бъде представен от ЕМОПС.

15

Точка 126, Препоръка 9

Изпълнена в известна степен

Комисията е възприела основната идея на препоръката.

Комисията не е направила законодателни предложения.

СД No 17/2015

„Подкрепа от Комисията за екипите за действие за младежта — извършено е пренасочване на финансирането от ЕСФ, но акцентът върху резултатите е недостатъчен“

2

Точка 84, Препоръка 2, буква а)

Изпълнена в голяма степен

Изискването за пояснение на планираните ефекти по отношение на тяхната очаквана ефективност във връзка с целите на ЕС и на ОП е кодирано в правната рамка на ЕСИ фондовете (вж. член 30 от РОР).

Слабости при прилагането на изискването за обосноваване на очакваното въздействие на промените върху стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.

3

Точка 84, Препоръка 2, буква б)

Изпълнена в известна степен

Контролен списък, документиращ заключенията от оценката на промените в ОП (вкл. приноса на ОП за стратегията „Европа 2020“и постигането на икономическо, социално и териториално сближаване, очакваните резултати, показателите и рамката за изпълнение).

В контролния списък не е документиран анализът на основателността на допълнителните резултати.

4

Точка 84, Препоръка 2, буква в)

Изпълнена в известна степен

Повторното програмиране/преразпределянето на средства се докладва в ГДИ.

Ефективността в миналото и очакваната ефективност, свързана с промените в ОП, не е докладвана в достатъчна степен в ГДИ.

6

Точка 86, Препоръка 3

Изпълнена в голяма степен

В контролните списъци се документират извършваните от Комисията проверки на надеждността и съгласуваността на докладваните в ГДИ данни. Планирани са одити за надеждността на данните за изпълнението.

Няма данни за системни проверки на надеждността на данните в ГДИ или за проверки на информацията, получена след специфични (ad hoc) заявки.

СД No 20/2015

„Разходна ефективност на помощта за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“

1

Точка 74, Препоръка 1, буква а)

Изпълнена в известна степен

Комисията е издала технически насоки относно годишния доклад за изпълнението. Освен това Комисията подпомага държавите членки при докладването в годишния доклад за изпълнението посредством заседанията на комитетите за наблюдение.

Все още е валидна препоръката, че Комисията извършва мониторинг посредством годишните доклади за изпълнението на държавите членки и нейното изпълнение може да бъде проверено едва след междинната оценка през 2019 г.

5

Точка 77, Препоръка 3, буква а)

Изпълнена в известна степен

Комисията е въвела насоки за насърчаване на държавите членки да създадат допълнителни показатели за резултати.

Тъй като насоките не са обвързващ и задължителен документ за държавите членки, Комисията не може да гарантира степента, в която държавите членки действително следват насоките и определят допълнителни специфични показатели. Степента, в която действията на Комисията са осигурили препоръчания мониторинг или оценка на приноса на ИНД по време на оценките за програмния период 2014 – 2020 г., може да бъде оценена едва в оценките на подобрените годишни доклади за изпълнението през 2019 г.

СД No 21/2015

„Преглед на рисковете по отношение на действията на ЕС за развитие и сътрудничество, произтичащи от ориентирания към резултатите подход“

1

Точка 83, Препоръка 1

Изпълнена в голяма степен

През октомври 2018 г. е публикуван работен документ на службите на Комисията „Преразгледана рамка на ЕС за резултатите в областта на международното сътрудничество и развитието в съответствие с целите за устойчиво развитие на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие и с новия европейски консенсус за развитие“, SWD(2018) 444, който съдържа приложение, посветено изрично на терминологията, свързана с резултатите.

Към момента на проследяването все още не беше на разположение Практическо ръководство за управление на интервенциите на ЕС за международно сътрудничество, включително фишовете, които имат за цел за прецизират ключовите понятия и терминологията, свързани с резултатите. Освен това все още са налице несъответствия при използването на терминологията в ключовите методологични документи. Например в диаграма, съдържаща се в инструментариума на Комисията за оценителите на действията на ЕС за развитие, все още се съдържат определения, които не съответстват на приетата в контекста на рамката за резултатите терминология. Освен това в някои документи за действие все още липсват целеви и базови стойности.

2

Точка 83, Препоръка 2

Изпълнена в голяма степен

Комисията е въвела няколко мерки, чрез които да следи за това да има установена ясна връзка между действията и очакваните резултати, включително междусекторните въпроси, по-специално инструкции и образец за попълване на документи за действие и съответни разпоредби в наръчника за ориентиран към резултатите мониторинг.

Все още трябва да бъдат завършени някои насоки, в т.ч. Практическото ръководство за управление на интервенциите на ЕС за международно сътрудничество.

СД No 22/2015

„Надзорът на ЕС върху агенциите за кредитен рейтинг — добре установен, но все още не напълно ефективен“

6

Точка 110, Препоръка 6

Изпълнена в известна степен

ЕОЦКП е актуализирал своите Въпроси и отговори относно прилагането на Регламента за АКР, като е добавил нов раздел (част V) относно „Оповестяване и представяне на кредитен рейтинг“.

Финализиране на продължаващата консултация и публикуване на окончателен доклад с оглед на издаването на Насоките относно изискванията за оповестяване, приложими за кредитен рейтинг.

7

Точка 110, Препоръка 7

Изпълнена в известна степен

Интегриране на системата CEREP със системата за докладване RADAR. По време на процеса на интегриране ЕОЦКП е прегледал данните на равнище рейтинг и в двете системи и е коригирал установените несъответствия, което е довело до подобряване на качеството на данните.

Въпреки извършената до момента от ЕОЦКП работа за подобряване на информационното съдържание на CEREP, все още не са на разположение следните оповестявания: средните равнища на неизпълнение, средните преходни матрици, изтегленията на множество запитвания, информацията относно корекциите на предишни грешки в отчетните данни и съответните разяснения, информацията относно промени в методологиите.

СД No 23/2015

„Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“

12

Точка 191, Препоръка 3, буква б)

Изпълнена в известна степен

Комисията продължава да извършва оценката на минималните изисквания, като се позовава на тяхното съществуване и значение, и оценява наличието и адекватността на стандарти за ДЗЕС.

Комисията не е приела тази препоръка.

14

Точка 191, Препоръка 3, буква г)

Изпълнена в известна степен

Комисията е установила потенциални възможности за рационализиране.

Комисията вече е предприела конкретни действия за прилагане на тази препоръка и следва да продължи да ги предприема и през следващия процес на докладване съгласно Директивата за нитратите (2020 г.) и Рамковата директива за водите (2022 г.).

15

Точка 191, Препоръка 3, буква д)

Изпълнена в известна степен

Комисията подготвя и планира да даде препоръки в следващия доклад за изпълнението на няколко държави членки относно включването на екологичните разходи и разходите за ресурси във възстановяването на разходите.

В рамките на общата стратегия за изпълнение държавите членки наскоро са се договорили да работят по технически доклад за определяне на въведените понастоящем подходи за възстановяване на разходите за водни услуги в съответствие с изискванията на член 9 от Рамковата директива за водите (включително в областта на дифузното замърсяване). Следва да бъдат проучени потребностите от данни и информация в тази сфера. За изпълнението на тази задача ще бъде създадена специална работна група по икономика под ръководството на групата за стратегическа координация. Очаква се тази задача да бъде приключена до края на 2020 г. (вж. Работна програма на общата стратегия за изпълнение за периода 2019 – 2021 г.).

СД No 25/2015

„Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“

2

Точка 101, Препоръка 1, буква б)

Изпълнена в известна степен

Както беше препоръчано от Сметната палата, Комисията е насърчила приемането на най-добрите практики при намаляването на риска от икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите, като се гарантира, че програмите за развитие на селските райони съдържат ефективни механизми за допълняемост. Преди одобрението на програмите за развитие на селските райони на държавите членки ГД AGRI е изпратила на управляващите органи констатации за необходими подобрения, като е поискала те да бъдат взети предвид в следващите версии.

Комисията не е издала документ със специфични насоки за това как да бъде намален рискът от икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите или как да се избегне замяната на други средства с ресурси от програмите за развитие на селските райони. Няма доказателства за ефективно намаление на икономическите загуби от неефективно разпределение на ресурсите в програмите за периода 2017 – 2020 г. ГД AGRI възнамерява да извърши първоначална оценка на това въз основа на междинната оценка за 2019 г. Комисията не разполага с доказателства, че е намален рискът от замяна на национални средства със средства от ЕЗФРСР.

4

Точка 101, Препоръка 1, буква г)

Изпълнена в известна степен

ГД AGRI е подобрила проверката на механизмите за гарантиране на допълняемост между фондовете на ЕС, като се обръща по-голямо внимание на тези въпроси и с помощта на новосъздадените споразумения за партньорство. ГД AGRI прогнозира, че първоначалните заключения за оценка на тяхната ефективност могат да бъдат направени от междинната оценка на програмата през 2019 г., както препоръча Сметната палата.

Ефективността на механизмите за гарантиране на допълняемост между различните фондове на ЕС за текущия програмен период все още не е известна. Годишните доклади за изпълнението ще бъдат на разположение едва по-късно през 2019 г. В специален доклад No 16/2017) на Сметната палата бяха установени недостатъци, оказващи влияние върху споразуменията за партньорство и програмите за развитие на селските райони по отношение на междусекторната допълняемост и полезните взаимодействия.

6

Точка 106, Препоръка 2, буква б)

Изпълнена в голяма степен

Препоръката Комисията да засили проверките на основателността на разходите е изпълнена, а препоръката Комисията и държавите членки да си сътрудничат относно осигуряването на ефективни системи за контрол на управляващите органи, по-специално по отношение на риска от измами и основателността на разходите по проектите, е изпълнена в голяма степен. Новите контролни списъци на ГД AGRI за проверка на съответствието, прилагани от началото на 2018 г., са засилили проверките на основателността на разходите. Освен това Комисията е издала „Ръководство относно правилата за контрол и санкции в областта на развитието на селските райони“за държавите членки, в приложение 1 от което се съдържа контролен списък съгласно препоръката на Сметната палата за оценка на структурата на системите за контрол по отношение на рисковете, свързани със стойността на проектите в областта на развитието на селските райони.

Комисията не е предоставила допълнителни доказателства за допълнително обучение на управляващите органи относно основателността на разходите след последното проследяване на Сметната палата през 2017 г. Комисията не е установила друга най-добра практика по отношение на административните процедури за оценка на основателността на разходите в платформата на ЕМРСР.

9

Точка 109, Препоръка 3, буква а)

Изпълнена в известна степен

Комисията е предоставила насоки на управляващите органи относно оценката на програмите за развитие на селските райони чрез уебсайта на Европейска мрежа за развитие на селските райони и чрез нейното информационно бюро.

Като цяло все още не е достатъчно събирането на необходимите данни за оценка на показателите за изпълнение и резултатите от програмите. Според отговора на Комисията на последващия одит тя възнамерява да оцени „информацията, позволяваща да се направят изводи относно ефикасността и ефективността на изразходваните средства по време на предвидените от ОРМО оценки“ през 2019 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 3.5

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ ОТНОСНО СЛАБОСТИ НА РАМКИТЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък |
| --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложима | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2015 | Препоръка 1: Комисията следва да преобразува целите от високо равнище в законодателството на „Хоризонт 2020“ в оперативни цели на ниво работна програма. Като оценяват изпълнението на работните програми и поканите за представяне на предложения те ефективно ще могат да служат като фактори за постигане на резултати от изпълнението. | | | x | | | |
| Препоръка 2: Комисията следва в по-голяма степен да прецизира връзките между стратегията „Европа 2020“ (2010 – 2020 г.), многогодишната финансова рамка (2014 – 2020 г.), приоритетите на Комисията (2015 – 2019 г.) например чрез процеса на стратегическо планиране и докладване (2016 – 2020 г.). Това ще спомогне да се засилят механизмите за мониторинг и докладване и ще даде възможност на Комисията ефективно да докладва относно приноса на бюджета на ЕС към постигането на целите на „Европа 2020“. | | | x | | | |
| Препоръка 3: Във всички свои дейности Комисията следва да използва по последователен начин и в съответствие със своите насоки за по-добро регулиране термините „вложени ресурси“, „крайни продукти и услуги“, „резултати“ и „въздействие“. | | | x | | | |
| Източник: | ЕСП. |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложима

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2015

Препоръка 1: Комисията следва да преобразува целите от високо равнище в законодателството на „Хоризонт 2020“ в оперативни цели на ниво работна програма. Като оценяват изпълнението на работните програми и поканите за представяне на предложения те ефективно ще могат да служат като фактори за постигане на резултати от изпълнението.

x

Препоръка 2: Комисията следва в по-голяма степен да прецизира връзките между стратегията „Европа 2020“ (2010 – 2020 г.), многогодишната финансова рамка (2014 – 2020 г.), приоритетите на Комисията (2015 – 2019 г.) например чрез процеса на стратегическо планиране и докладване (2016 – 2020 г.). Това ще спомогне да се засилят механизмите за мониторинг и докладване и ще даде възможност на Комисията ефективно да докладва относно приноса на бюджета на ЕС към постигането на целите на „Европа 2020“.

x

Препоръка 3: Във всички свои дейности Комисията следва да използва по последователен начин и в съответствие със своите насоки за по-добро регулиране термините „вложени ресурси“, „крайни продукти и услуги“, „резултати“ и „въздействие“.

x

Източник:

ЕСП.

---

ГЛАВА 4

Приходи

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 4.1—4.4 |
| --- | --- |

| Кратко описание на приходите | 4.2—4.3 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 4.4 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 4.5 |
| --- | --- |

| Проверка на елементи от системите за вътрешен контрол и годишните отчети за дейността | 4.6—4.22 |
| --- | --- |

| Слабости в управлението на ТСР от държавите членки | 4.7—4.10 |
| --- | --- |

| Слабости при проверките от страна на Комисията на отчетите за ТСР на държавите членки | 4.11—4.13 |
| --- | --- |

| Броят на резервите по отношение на БНД и ДДС остава непроменен като цяло, докато броят на отворените въпроси по ТСР се е увеличил | 4.14—4.15 |
| --- | --- |

| Сметната палата констатира закъснения в последващите действия на Комисията и приключването на отворените въпроси по ТСР | 4.16 |
| --- | --- |

| Комисията очаква да приключи своя многогодишен цикъл за верификация на БНД през 2019 г., но ще продължи да оценява въздействието на глобализацията върху националните сметки до 2024 г. | 4.17—4.20 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 4.21—4.22 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 4.23—4.25 |
| --- | --- |

| Заключение | 4.23 |
| --- | --- |

| Препоръки | 4.24—4.25 |
| --- | --- |

| Приложение 4.1 — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с приходите |
| --- | --- |

Приложение 4.1 —

| Приложение 4.2 — | Брой на поддържаните резерви относно БНД и ДДС и отворените въпроси по ТСР по държави членки към 31.12.2018 г. |
| --- | --- |

Приложение 4.2 —

| Приложение 4.3 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с приходите |
| --- | --- |

Приложение 4.3 —

Въведение

| 4.1. | В тази глава се съдържат констатациите на Сметната палата относно приходите, които включват собствени ресурси и други приходи.
  Каре 4.1
  съдържа разбивка на приходите за 2018 г.






  Каре 4.1


  Приходи — Разбивка на приходите за 2018 г.










  Общо приходи за 2018 г. (1) 159,3 млрд. евро







  (1) | Тази сума представлява действителният размер на приходите в бюджета на ЕС. Сумата от 163,1 млрд. евро в отчета за финансовия резултат е изчислена чрез използване на система за отчетност на базата на текущо начисляване. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Каре 4.1

Приходи — Разбивка на приходите за 2018 г.

Image 30

Общо приходи за 2018 г. (1) 159,3 млрд. евро

(1)

Тази сума представлява действителният размер на приходите в бюджета на ЕС. Сумата от 163,1 млрд. евро в отчета за финансовия резултат е изчислена чрез използване на система за отчетност на базата на текущо начисляване.

| Източник: | Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г. |
| --- | --- |

Източник:

Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г.

Кратко описание на приходите

| 4.2. | По-голямата част от приходите (90 %) се формира от три категории собствени ресурси:






  a) | Собствените ресурси на база брутен национален доход (БНД) представляват 66 % от приходите в бюджета на ЕС и изравняват бюджета до балансирана позиция след изчисляване на приходите от всички други източници. Вноската на всяка държава членка е пропорционална на нейния БНД (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.

a)

Собствените ресурси на база брутен национален доход (БНД) представляват 66 % от приходите в бюджета на ЕС и изравняват бюджета до балансирана позиция след изчисляване на приходите от всички други източници. Вноската на всяка държава членка е пропорционална на нейния БНД (1).

| б) | Традиционните собствени ресурси (ТСР) осигуряват 13 % от приходите на ЕС. Те включват основно мита върху вноса и се събират от държавите членки. Бюджетът на ЕС получава 80 % от общата сума, а държавите членки задържат останалите 20 % за покриване на разходите по събирането им. |
| --- | --- |

б)

Традиционните собствени ресурси (ТСР) осигуряват 13 % от приходите на ЕС. Те включват основно мита върху вноса и се събират от държавите членки. Бюджетът на ЕС получава 80 % от общата сума, а държавите членки задържат останалите 20 % за покриване на разходите по събирането им.

| в) | Собствените ресурси на база данък върху добавената стойност (ДДС) представляват 11 % от приходите на ЕС. Собствените ресурси на база ДДС се формират от прилагането на уеднаквени ставки (2) към хармонизираните бази за начисляване на ДДС в държавите членки. |
| --- | --- |

в)

Собствените ресурси на база данък върху добавената стойност (ДДС) представляват 11 % от приходите на ЕС. Собствените ресурси на база ДДС се формират от прилагането на уеднаквени ставки (2) към хармонизираните бази за начисляване на ДДС в държавите членки.

| 4.3. | Приходите включват също суми, получени от други източници. Най-значимите от тези източници са вноски и възстановени суми, произтичащи от споразумения и програми на ЕС (3) (8 % от приходите на ЕС). |
| --- | --- |

4.3.

Обхват и подход на одита

| 4.4. | Прилагайки одитния подход и методи, описани в
  приложение 1.1
  , Сметната палата извърши оценка на избрани ключови системи и тестове на операциите, получавайки увереност за целите на своето одитно становище относно приходите. Във връзка с приходите за 2018 г. одитът на Сметната палата провери следните елементи:






  a) | извадка от 55 издадени от Комисията нареждания за събиране на вземания (4), която е формирана така, че да бъде представителна за всички източници на приходи; |
| --- | --- | --- |

4.4.

a)

извадка от 55 издадени от Комисията нареждания за събиране на вземания (4), която е формирана така, че да бъде представителна за всички източници на приходи;

| б) | системите на Комисията, които имат за цел:






  i) | да следят за това, че данните за БНД и ДДС на държавите членки осигуряват подходяща основа за изчисляване на вноските от собствени ресурси, както и да изчисляват и събират тези вноски (5); |
| --- | --- | --- |

б)

системите на Комисията, които имат за цел:

i)

да следят за това, че данните за БНД и ДДС на държавите членки осигуряват подходяща основа за изчисляване на вноските от собствени ресурси, както и да изчисляват и събират тези вноски (5);

| ii) | управление на ТСР, проверка на надеждността на докладването от страна на държавите членки и гарантиране, че държавите членки разполагат с ефективни системи за събиране, докладване и внасяне на точните суми на ТСР; |
| --- | --- |

ii)

управление на ТСР, проверка на надеждността на докладването от страна на държавите членки и гарантиране, че държавите членки разполагат с ефективни системи за събиране, докладване и внасяне на точните суми на ТСР;

| iii) | управление на глоби и санкции; и |
| --- | --- |

iii)

управление на глоби и санкции; и

| iv) | изчисляване на сумите, получени в резултат на корекционните механизми. |
| --- | --- |

iv)

изчисляване на сумите, получени в резултат на корекционните механизми.

| в) | счетоводните системи за ТСР (6) на три избрани държави членки (Италия, Франция и Испания) (7); и |
| --- | --- |

в)

счетоводните системи за ТСР (6) на три избрани държави членки (Италия, Франция и Испания) (7); и

| г) | надеждността на данните за редовността, отразени в годишните отчети за дейността на ГД „Бюджет“ и Евростат. |
| --- | --- |

г)

надеждността на данните за редовността, отразени в годишните отчети за дейността на ГД „Бюджет“ и Евростат.

Редовност на операциите

| 4.5. | В този раздел са представени констатациите и оценките на Сметната палата относно редовността на операциите. Заключението на Сметната палата относно редовността на приходните операции, свързани с отчетите на ЕС, се базира върху извършената оценка на системите на Комисията за изчисляване и събиране на приходи (8) и върху одитната проверка на извадка от 55 нареждания за събиране на вземания, нито едно от които не е засегнато от количествено измерими грешки. Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в
  приложение 4.1
  . |
| --- | --- |

4.5.

Проверка на елементи от системите за вътрешен контрол и годишните отчети за дейността

| 4.6. | Както е посочено в точка 4.4, Сметната палата подбра и провери няколко системи. Изложените по-долу констатации и оценки не са в противоречие с изразеното от Сметната палата цялостно становище относно редовността на приходите на ЕС (вж. глава 1). Те обаче очертават слабости, които са значими за отделните категории собствени ресурси, или области, в които изчисляването и събирането на приходите могат да бъдат подобрени. |
| --- | --- |

4.6.

Слабости в управлението на ТСР от държавите членки

| 4.7. | Всяка държава членка изпраща на Комисията месечен отчет за събраните мита (сметка А) и тримесечен отчет за онези установени мита, които още не са събрани (сметка Б). Надеждността на тези отчети е от решаващо значение за изчисляване на ТСР. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Сметната палата анализира изготвянето на сметки А и Б в Италия, Франция и Испания и процедурите за събиране на сумите от ТСР, дължими към бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Не бяха установи значителни проблеми при съставянето на месечните отчети на събраните мита в Италия или Франция. В Испания обаче Сметната палата установи наличието на слабости в системите за контрол при съставянето на тези отчети (вж.
  каре 4.2
  ).






  Каре 4.2


  Слабости в системите за контрол на ТСР в Испания






  Сметната палата констатира липсата на надзор върху промените, направени в счетоводната система за ТСР в Испания. В отчета по сметка А на Испания за месец май 2018 г. се съдържа запис, с който се намаляват сумите, предоставени за бюджета на ЕС, с половин милион евро. Испанските национални органи поясниха, че счетоводителят е направил това вписване ръчно, за да се компенсира автоматично осчетоводяване, създадено от счетоводната система през 2008 г. Не бяха открити доказателства обаче, че този запис е бил одобрен от неговите ръководители.
  След проучване по случая испанските власти заключиха, че това намаляване от май 2018 г. не би следвало да бъде направено и коригираха тази грешка. Това показва слабости в системите за контрол, които би трябвало да предотвратят от самото начало извършването на това вписване. |
| --- | --- |

4.9.

Каре 4.2

Слабости в системите за контрол на ТСР в Испания

Сметната палата констатира липсата на надзор върху промените, направени в счетоводната система за ТСР в Испания. В отчета по сметка А на Испания за месец май 2018 г. се съдържа запис, с който се намаляват сумите, предоставени за бюджета на ЕС, с половин милион евро. Испанските национални органи поясниха, че счетоводителят е направил това вписване ръчно, за да се компенсира автоматично осчетоводяване, създадено от счетоводната система през 2008 г. Не бяха открити доказателства обаче, че този запис е бил одобрен от неговите ръководители.

След проучване по случая испанските власти заключиха, че това намаляване от май 2018 г. не би следвало да бъде направено и коригираха тази грешка. Това показва слабости в системите за контрол, които би трябвало да предотвратят от самото начало извършването на това вписване.

| 4.10. | В трите посетени държави членки Сметната палата констатира слабости в управлението на установените мита, които още не са събрани. Те се отнасят предимно до забавяния при принудителното събиране на митнически задължения и късното вписване или отписване на дължими суми в счетоводната система (9). Подобни слабости бяха установени от Сметната палата и в други държави членки през предходните години (10). При своите проверки Комисията също продължава да открива и докладва за недостатъци, свързани със сметки Б. Сметната палата вече е отправяла препоръки (11) по отношение на сметки Б, но те все още не са изпълнени изцяло. |
| --- | --- |

4.10.

Слабости при проверките от страна на Комисията на отчетите за ТСР на държавите членки

| 4.11. | Сметната палата провери системите на Комисията за проверка на надеждността на докладването от страна на държавите членки и за гарантиране, че държавите членки разполагат с ефективни системи за събиране, докладване и внасяне на точните суми на ТСР. Тя се съсредоточи върху годишните инспекции на Комисията в държавите членки и проверките за съгласуваност на отчетите по сметки А и Б. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Беше установено, че програмата за инспекции на Комисията за 2018 г. не е подкрепена в достатъчна степен от структурирана и документирана оценка на риска, както и че тя не класира държавите членки в съответствие с равнището на риск, нито представя въздействието и вероятността от възникване на рискове. Ето защо Сметната палата не може да потвърди, че инспекциите са обхванали задоволително областите с най-висок риск. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | В допълнение следва да се отбележи, че когато е получавала ежемесечните или тримесечните отчети за ТСР, Комисията не е извършвала систематичен анализ на необичайните промени в отчетите, нито е събирала съответната информация за мотивите за тези промени. |
| --- | --- |

4.13.

Броят на резервите по отношение на БНД и ДДС остава непроменен като цяло, докато броят на отворените въпроси по ТСР се е увеличил

| 4.14. | Когато Комисията установи случаи на евентуално неспазване на регламентите за собствените ресурси (12) в данните, предоставени от държавите членки, тя отбелязва тези данни като отворени за евентуална промяна, докато се увери, че информацията отговаря на изискванията. За случаите във връзка с БНД или ДДС процедурата се нарича „изразяване на резерви“, а при случаите, свързани с ТСР, съответната процедура се отбелязва като „отворен въпрос“. Комисията определя отражението на резервите и отворените въпроси върху бюджета на ЕС след получаване на необходимата информация от държавите членки. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | В
  приложение 4.2
  е представен преглед на изразените резерви и отворените въпроси, произтичащи от верификациите и инспекциите на Комисията. Като цяло броят на резервите по БНД (13) и по ДДС остава подобен на предходната година, а броят на отворените въпроси по ТСР се е увеличил с 14 %. |
| --- | --- |

4.15.

Сметната палата констатира закъснения в последващите действия на Комисията и приключването на отворените въпроси по ТСР

| 4.16. | Проверката на Сметната палата на избрани отворени въпроси по ТСР с финансово отражение показа известни закъснения в последващите действия на Комисията и приключването на тези въпроси. В допълнение тя констатира, че 27 % от отворените въпроси са останали неприключени в продължение на повече от пет години. |
| --- | --- |

4.16.

Комисията очаква да приключи своя многогодишен цикъл за верификация на БНД през 2019 г., но ще продължи да оценява въздействието на глобализацията върху националните сметки до 2024 г.

| 4.17. | Комисията е продължила да изпълнява своите многогодишни верификации във връзка с БНД в държавите членки, като се очаква те да приключат до края на 2019 г. В рамките на тези верификации се проверява дали процедурите за съставяне на данни, използвани от държавите членки за националните им сметки, са в съответствие с ESA 2010 (14), както и дали данните за БНД са надеждни, изчерпателни и сравними (15). |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | През 2018 г. Комисията изрази обща резерва относно оценката на Франция за нейния БНД. Резервата е изразена по изключение въз основа на това, че Франция е предоставила недостатъчна информация относно съставянето на данните за БНД (вж.
  каре 4.3
  ). Липсата на достатъчно информация от Франция възпрепятства своевременното приключване на цикъла на верификация на Комисията и увеличава риска от необходимост да се коригират вноските на страната на по-късен етап. Тя може също така да се отрази на изчисляването на вноските на държавите членки.






  Каре 4.3


  Комисията е действала своевременно, за да защити финансовите интереси на ЕС, като е изразила обща резерва относно данните на Франция за БНД






  Комисията проверява съпоставимостта, надеждността и изчерпателността на данните, използвани от държавите членки за съставяне на техния БНД за целите на изчисляването на вноските, свързани със собствените ресурси. Това включва и проверка на описите на БНД на държавите членки. Тези описи показват източниците и методите за съставяне на данни, използвани за оценката на БНД.
  Първоначалният опис на БНД на Франция е бил с незадоволително качество от гледна точка на формата, съдържанието и подробностите. Поради това Комисията не е могла да извърши своята верификация съгласно графика, който е съгласувала с държавите членки. Тя е използвала данните за БНД на Франция, за да изчисли вноската на страната, но въпреки това е изразила обща резерва относно тези данни поради опасенията във връзка с качеството им. В редки случаи Комисията използва тази категория резерви, когато смята, че съществува значителен риск от неуспех при защитата на финансовите интереси на ЕС. |
| --- | --- |

4.18.

Каре 4.3

Комисията е действала своевременно, за да защити финансовите интереси на ЕС, като е изразила обща резерва относно данните на Франция за БНД

Комисията проверява съпоставимостта, надеждността и изчерпателността на данните, използвани от държавите членки за съставяне на техния БНД за целите на изчисляването на вноските, свързани със собствените ресурси. Това включва и проверка на описите на БНД на държавите членки. Тези описи показват източниците и методите за съставяне на данни, използвани за оценката на БНД.

Първоначалният опис на БНД на Франция е бил с незадоволително качество от гледна точка на формата, съдържанието и подробностите. Поради това Комисията не е могла да извърши своята верификация съгласно графика, който е съгласувала с държавите членки. Тя е използвала данните за БНД на Франция, за да изчисли вноската на страната, но въпреки това е изразила обща резерва относно тези данни поради опасенията във връзка с качеството им. В редки случаи Комисията използва тази категория резерви, когато смята, че съществува значителен риск от неуспех при защитата на финансовите интереси на ЕС.

| 4.19. | В своя Годишен доклад за 2016 г. Сметната палата посочи, че Комисията трябва да извърши допълнителна работа, за да оцени потенциалното въздействие на глобализацията върху данните за БНД (16). През 2018 г. тя е продължила да работи съвместно с държавите членки за разработване на методология за оценка на въздействието на глобализацията върху съставянето на данните за БНД, особено по отношение на преместването на големи многонационални предприятия. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Комисията и държавите членки са определили края на 2024 г. като краен срок за необходимите подобрения. Това означава, че в края на цикъла на верификация Комисията ще трябва да определи резерви по отношение на глобализацията, за да може данните на държавите членки за БНД да останат отворени за евентуални промени в оценката на многонационални дейности. |
| --- | --- |

4.20.

Годишни отчети за дейността и други управленски документи

| 4.21. | Информацията, предоставена в годишните отчети за дейността за 2018 г., публикувани от ГД „Бюджет“ и Евростат, потвърждава констатациите и заключенията на Сметната палата. За трета поредна година ГД „Бюджет“ е формулирала резерва относно стойността на ТСР, събрани от Обединеното кралство, поради неспособността на страната да предостави на разположение на бюджета на ЕС сумата на укритите мита върху вноса на текстилни изделия и обувки със занижена стойност от Китай. Сметната палата отбелязва, че обхватът на тазгодишната резерва е разширен, така че да включи и потенциалните загуби на ТСР на други държави членки в резултат от горепосоченото занижаване на стойност, които все още не са оценени. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | В своя Годишен доклад за 2017 г. (17) Сметната палата докладва относно производството за установяване на нарушение (18), започнато срещу Обединеното кралство поради липсата на подходящи мерки от негова страна за намаляване на риска от митнически измами чрез занижаване на стойността. През 2018 г. Комисията е изпратила мотивирано становище до Обединеното кралство и е изчислила, че общият размер на загубите (главница и лихви) за бюджета на ЕС е в размер на 2,8 млрд. евро (19). През месец март 2019 г. Комисията е сезирала Съда на Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.22.

Заключение и препоръки

Заключение

| 4.23. | Като цяло одитните доказателства показват, че приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки. Проверените от Сметната палата системи, свързани с приходите, като цяло са ефективни. Ключовите системи за вътрешен контрол относно традиционните собствени ресурси, които Сметната палата провери в Комисията и някои държави членки, са частично ефективни (вж. точки 4.7—4.13). |
| --- | --- |

4.23.

Препоръки

| 4.24. | В
  приложение 4.3
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на пет препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2015 г. Комисията е изпълнила една препоръка в известна степен, три — в голяма степен и една — изцяло. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключението за 2018 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

4.25.

Препоръка 4.1

Да прилага по-структурирана и документирана оценка на риска при планирането на инспекциите си на традиционните собствени ресурси, включително анализ на степента на риска за всяка държава членка и на рисковете във връзка с изготвянето на сметки А и сметки Б (вж. точка 4.12).

Срок на изпълнение — до края на 2020 г.

Препоръка 4.2

Да разшири обхвата на своите месечни и тримесечни проверки на отчетите по сметки А и Б във връзка с традиционните собствени ресурси, като извършва по-задълбочен анализ на необичайните промени, за да се гарантира своевременна реакция при евентуални аномалии (вж. точки 4.9 и 4.13).

Срок на изпълнение — до края на 2020 г.

---

(1)  Първоначалното изчисляване се извършва въз основа на прогнозни данни за БНД. Разликите между прогнозните и окончателните данни за БНД се коригират през следващите години и влияят върху разпределението на собствените ресурси между отделните държави членки, но не и върху общия размер на събраните суми.

(2)  За Германия, Нидерландия, Швеция се прилага намаление от 0,15 % на изискуемата ставка за ДДС, а за другите държави членки изискуемата ставка е 0,3 %.

(3)  Това са основно приходи, свързани с ЕФГЗ и ЕЗФРСР (и по-конкретно уравняване на сметки и коригиране на нередности), както и с участието на държави извън ЕС в научноизследователски програми и други вноски и възстановени средства по програмите и дейностите на ЕС.

(4)  Нареждането за събиране на вземания представлява документ на Комисията, в който е посочен размерът на средствата, подлежащи на събиране.

(5)  За отправна точка на одита бяха използвани съгласуваните данни за БНД и хармонизираната основа за ДДС, изготвена от държавите членки. Одитът не тества пряко статистическите данни и информацията, предоставени от Комисията и държавите членки.

(6)  По време на одита са използвани данни от счетоводните системи за ТСР на посетените държави членки. Извършваният от Сметната палата одит не може да обхване недекларирания внос или вноса, който не е регистриран от митническите органи.

(7)  Тези три държави членки са избрани въз основа на размера на вноските им за ТСР и оценката на риска, изготвена от Сметната палата.

(8)  Вж. точка 12 от
  приложение 1.1.

(9)  Сметната палата не установи съществено отражение върху сумите, подлежащи на събиране от държавите членки, които са докладвани в консолидираните отчети на ЕС.

(10)  Вж. точка 4.15 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г., точка 4.15 от Годишния доклад на ЕСП за 2016 г., точка 4.18 от Годишния доклад на ЕСП за 2015 г., точка 4.22 от Годишния доклад на ЕСП за 2014 г., и точки 2.16 от Годишния доклад на ЕСП за 2013 г., и точки 2.32 и 2.33 от Годишния доклад на ЕСП за 2012 г.

(11)  Вж.
  приложение 4.3
  , препоръки No 2 и No 3.

(12)  Регламент (ЕС, Евратом) No 609/2014 на Съвета от 26 май 2014 г. относно методите и процедурата за предоставяне на традиционните собствени ресурси, собствените ресурси на база ДДС и на база БНД, и относно мерките за удовлетворяване на потребностите от парични средства (ОВ L 168, 7.6.2014 г., стр. 39), и Регламент (ЕС, Евратом) No 608/2014 на Съвета от 26 май 2014 година за определяне на мерки за прилагане на системата на собствените ресурси на Европейския съюз (ОВ L 168, 7.6.2014 г., стр. 29).

(13)  Съществуват две основни категории резерви във връзка с БНД — специфични и общи. Специфичните резерви са разделени на специфични за конкретна операция, хоризонтални и специфични за конкретен процес. В настоящия параграф се имат предвид специфичните за конкретна операция резерви. В края на 2018 г. няма действащи хоризонтални резерви. Налице са специфични резерви, отнасящи се до конкретни процеси, по отношение на всички държави членки, за да се гарантира, че по време на цикъла на верификации те могат да вземат предвид резултатите от работата на Комисията при изчисляване на своите собствени ресурси от БНД за 2010 г. и след това. За общите резерви вж. точка 4.18.

(14)  ESA 2010 (Европейска система от национални и регионални сметки) е международно съвместимата рамка за счетоводна отчетност на ЕС. Тя се използва за изготвяне на систематично и подробно описание на дадена икономика. Вж. Регламент (ЕС) No 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (ОВ L 174, 26.6.2013 г., стр. 1).

(15)  Вж. член 5 от Регламент (ЕО, Евратом) No 1287/2003 на Съвета от 15 юли 2003 г. за хармонизиране на брутния национален доход по пазарни цени (Регламент за БНД) (ОВ L 181, 19.7.2003 г., стр. 1). Той е заменен от Регламент (ЕС) 2019/516 на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2019 г. относно хармонизирането на брутния национален доход по пазарни цени и за отмяна на Директива 89/130/ЕИО, Евратом на Съвета и Регламент (ЕО, Евратом) No 1287/2003 на Съвета (Регламент за БНД) (ОВ L 91, 29.3.2019 г. стр. 19), вж. по-специално чл. 5, параграф 2.

(16)  Вж. точки 4.10—4.13 и 4.23 от Годишния доклад на ЕСП за 2019 г.

(17)  Вж. точка 4.17 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(18)  Това е основното действие за налагане на изпълнение, което Комисията може да предприеме в случай на неспазване на законодателството на ЕС от държавите членки.

(19)  Исковете срещу Обединеното кралство възлизат общо на 3,5 млрд. евро, включително това дело за нарушение. Това е записано в консолидираните отчети на ЕС за 2018 г. като част от дължимата сума от държавите членки.

ПРИЛОЖЕНИЕ 4.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ПРИХОДИТЕ

| | 2018 г. | 2017 г. |
| --- | --- | --- |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| Общ брой операции: | 55 | 55 |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| Изчислен процент грешки | Нивото на грешки е под нивото на същественост | Нивото на грешки е под нивото на същественост |

2018 г.

2017 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общ брой операции:

55

55

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

Нивото на грешки е под нивото на същественост

Нивото на грешки е под нивото на същественост

ПРИЛОЖЕНИЕ 4.2

БРОЙ НА ПОДДЪРЖАНИТЕ РЕЗЕРВИ ОТНОСНО БНД И ДДС И ОТВОРЕНИТЕ ВЪПРОСИ ПО ТСР ПО ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ КЪМ 31.12.2018 г.

| |
| --- |
| | Отворени въпроси по ТСР | Резерви, свързани с ДДС | Резерви, свързани с БНД |
| ОБЩО към 31.12.2018 г. | 402 | 96 | 9 |
| ОБЩО към 31.12.2017 г. | 354 | 92 | 7 |

Image 31

Отворени въпроси по ТСР

Резерви, свързани с ДДС

Резерви, свързани с БНД

ОБЩО към 31.12.2018 г.

402

96

9

ОБЩО към 31.12.2017 г.

354

92

7

Източник: Европейска сметна палата (1).

---

(1)  Стойностите за резервите във връзка с БНД включват само резервите за специфични операции (обхващащи съставянето на специфични компоненти на националните сметки на дадена държава членка). Съществуват също резерви за БНД, отнасящи се до конкретни процеси, поддържани за всички държави членки, които обхващат изготвянето на данни от 2010 г. нататък (с изключение на Хърватия, за която те обхващат периода от 2013 г. нататък), и една обща резерва за Франция (вж. точка 4.18)

ПРИЛОЖЕНИЕ 4.3

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ПРИХОДИТЕ

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък |
| --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложима | Недостатъчни данни |
| В повечето отношения | В някои отношения |
| 2015 | Комисията следва:

  Препоръка 1: да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че икономическите оператори се третират по сходен начин във всички държави членки по отношение на давностния срок на уведомленията за задължения, възникващи в резултат на проведен одит след митническо освобождаване. | | X | | | | |
| Препоръка 2: да предостави насоки на държавите членки за подобряване на тяхното управление на елементите, вписани в сметки Б. | | X | | | | |
| Препоръка 3: да се увери, че държавите членки декларират точно и предоставят на разположение събраните суми от сметки Б. | | X | | | | |
| Препоръка 4: да улесни, доколкото е възможно, събирането от държавите членки на митнически задължения, в случаите когато длъжниците не са установени в държава членка на ЕС. | | | X | | | |
| Препоръка 5: да подобри проверките на изчисленията на вноските на ЕИП/ЕАСТ и корективните механизми. | X | | | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложима

Недостатъчни данни

В повечето отношения

В някои отношения

2015

Комисията следва:

Препоръка 1: да предприеме необходимите мерки, за да гарантира, че икономическите оператори се третират по сходен начин във всички държави членки по отношение на давностния срок на уведомленията за задължения, възникващи в резултат на проведен одит след митническо освобождаване.

X

Препоръка 2: да предостави насоки на държавите членки за подобряване на тяхното управление на елементите, вписани в сметки Б.

X

Препоръка 3: да се увери, че държавите членки декларират точно и предоставят на разположение събраните суми от сметки Б.

X

Препоръка 4: да улесни, доколкото е възможно, събирането от държавите членки на митнически задължения, в случаите когато длъжниците не са установени в държава членка на ЕС.

X

Препоръка 5: да подобри проверките на изчисленията на вноските на ЕИП/ЕАСТ и корективните механизми.

X

Бележки относно анализа на Сметната палата за постигнатия напредък:

Препоръка 1:
  Комисията е предложила директива относно законодателната рамка на ЕС в областта на митническите нарушения и наказания (която все още не е одобрена от Съвета), и е обмислила да извърши проучване във всички държави членки, с оглед на започването на правни разследвания в случаите, когато е необходимо.

Препоръка 2:
  Комисията е извършила няколко информационни дейности и е публикувала два документа с насоки, които допринасят за подобряването на управлението от страна на държавите членки на сметки Б. Според Сметната палата обаче, Комисията би могла да предостави повече практически насоки за това как се попълват данните в отделните графи на отчетите по сметки А и Б (съгласно изискванията на Решение за изпълнение (ЕС, Евратом) 2018/194 на Комисията от 8 февруари 2018 г.) (вж. точка 4.10).

Препоръка 3:
  Несъответствията между отчетите по сметки А и Б на някои държави са премахнати. При една държава членка този проблем продължава да съществува, но в по-слаба степен, отколкото в предишни години. Комисията посочва, че ще продължи да следи този въпрос, докато бъде решен (вж. точка 4.10).

Препоръка 4:
  Влизането в сила на Митническия кодекс на Съюза (МКС) през 2016 г. предостави допълнителни инструменти за гарантиране на събирането на необходимите данни. Тези подобрения обаче не спомагат за пълното решаване на проблема. Комисията извършва оценка на ефективността на разпоредбите на МКС, като същевременно разглежда и проблемите, идентифицирани от Сметната палата във връзка с принудителното събиране на митническите задължения. Тази дейност все още не е приключила.

Препоръка 5:
  Комисията е усъвършенствала и доразвила процедурите и контролните списъци за изчисляването на вноските за Европейското икономическо пространство и Европейската асоциация за свободна търговия и механизмите за корекции.

---

ГЛАВА 5

Конкурентоспособност за растеж и работни места

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 5.1—5.8 |
| --- | --- |

| Кратко описание на подфункцията от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ | 5.2—5.6 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 5.7—5.8 |
| --- | --- |

| Част 1: Редовност на операциите | 5.9—5.36 |
| --- | --- |

| Значителен брой от установените количествено измерими грешки са свързани с недопустими разходи за персонал | 5.16—5.17 |
| --- | --- |

| Чести грешки при други преки разходи | 5.18 |
| --- | --- |

| Повече грешки се наблюдават при частните субекти, по-специално МСП и новите участници в програмите | 5.19 |
| --- | --- |

| Повечето количествено неизмерими грешки са свързани с отчитането на времето и със закъснения при разпределянето на средствата | 5.20—5.21 |
| --- | --- |

| Програма „Хоризонт 2020“: разходи за големи научноизследователски инфраструктури — тромави процедури за предварителни проверки, които имат твърде малко влияние върху предотвратяването на грешки | 5.22 |
| --- | --- |

| Програма „Еразъм+“ — различия между националните правила и правилата на ЕС | 5.23 |
| --- | --- |

| Програма „Еразъм+“ — необходими са още подобрения по отношение на управлението на безвъзмездната финансова помощ в EACEA | 5.24—5.26 |
| --- | --- |

| Годишните отчети за дейността дават вярна оценка за финансовото управление | 5.27—5.30 |
| --- | --- |

| Преглед на информацията относно редовността, предоставена от одитирания обект | 5.31—5.36 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 5.37—5.40 |
| --- | --- |

| Заключение | 5.37—5.38 |
| --- | --- |

| Препоръки | 5.39—5.40 |
| --- | --- |

| Част 2: Въпроси, свързани с резултатите в областта на изследванията и иновациите | 5.41—5.43 |
| --- | --- |

| Повечето проекти са постигнали очакваните крайни продукти и резултати | 5.43 |
| --- | --- |

| Приложение 5.1 — | Резултати от тестовете на операции от „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ |
| --- | --- |

Приложение 5.1 —

| Приложение 5.2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки относно „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ |
| --- | --- |

Приложение 5.2 —

Въведение

| 5.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на подфункция 1а на многогодишната финансова рамка „Конкурентоспособност за растеж и работни места“. В
  каре 5.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази подфункция през 2018 г.






  Каре 5.1


  Разбивка за 2018 г. за подфункцията от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“


















  (1) | В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13). |
| --- | --- | --- |

5.1.

Каре 5.1

Разбивка за 2018 г. за подфункцията от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“

Image 32

Image 33

(1)

В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13).

| Източник: | Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г. |
| --- | --- |

Източник:

Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г.

Кратко описание на подфункцията от МФР „Конкурентоспособност за растеж и работни места“

| 5.2. | Програмите, финансирани със средствата по тази подфункция, са насочени към сърцевината на европейския проект и имат за цел насърчаване на приобщаващо общество, стимулиране на растежа и създаване на работни места в ЕС. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Тази област на политика включва разходи за научни изследвания и иновации, образование и обучение, трансевропейски мрежи в енергетиката, транспорта и телекомуникациите, космически програми и развитие на бизнеса. Основните програми, финансирани по тази подфункция, са Седмата рамкова програма (7РП) (1) и програма „Хоризонт 2020“ (2) в областта на научните изследвания и иновациите, както и „Еразъм+“ за образование, обучение, младежи и спорт. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Тя включва също така големи инфраструктурни проекти като космическите програми „Галилео“ (глобалната навигационна спътникова система на ЕС) и EGNOS (Европейската геостационарна служба за навигационно покритие), както и приноса на ЕС към Международния термоядрен експериментален реактор и Механизма за свързване на Европа (МСЕ). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | По-голямата част от разходите по тези програми се управляват пряко от Комисията и се извършват под формата на безвъзмездна финансова помощ, отпускана на участващи в проекти бенефициенти от публичния и частния сектор. Комисията предоставя авансови средства на бенефициентите при сключването на договор за безвъзмездна финансова помощ или подписване на решение за финансиране и след това възстановява докладваните от тях разходи, финансирани от ЕС, като приспада авансовите плащания. По отношение на програма „Еразъм+“ разходите се управляват предимно от национални агенции от името на Комисията (около 80 % от безвъзмездната финансова помощ), а Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA) отговаря за останалите 20 %. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Основният риск за редовността на операциите възниква от бенефициентите, които декларират недопустими разходи, които не са открити, нито коригирани преди възстановяването на средствата. Този риск е особено висок за програмите със сложни правила за възстановяване на допустимите разходи, като например програмите за научни изследвания. Сложните правила могат да се тълкуват погрешно от бенефициентите и особено от бенефициенти, които не са запознати в дълбочина с правилата, като например малки и средни предприятия (МСП), участващи за пръв път организации или структури от държави извън ЕС. |
| --- | --- |

5.6.

Обхват и подход на одита

| 5.7. | Като приложи одитния подход и методите за специфична оценка, описани в
  приложение 1.1
  , Сметната палата разгледа извадка от 130 операции, в съответствие с
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от разходи в рамките на тази подфункция от МФР (3). Тя включва 81 операции в областта на научните изследвания и иновациите (22 по 7РП и 59 по „Хоризонт 2020“) и 49 операции по други програми и действия, по-специално „Еразъм+“, МСЕ и космическите програми. Одитираните бенефициенти се намират в 19 държави членки и 4 държави извън ЕС. Целта на Сметната палата е да допринесе за цялостната декларация за достоверност, както е описано в
  приложение 1.1
  . |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Сметната палата провери също така следните елементи, свързани с областта „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ през 2018 г.:






  — | надеждността и редовността на информацията в годишните отчети за дейността на ГД „Изследвания и иновации“, Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA) и Изпълнителната агенция за малките и средните предприятия (EASME), последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, бъдещите финансови корекции и събирането на вземания и включването им в Годишния доклад за управление и изпълнение (ГДУИ) на Комисията. |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

надеждността и редовността на информацията в годишните отчети за дейността на ГД „Изследвания и иновации“, Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA) и Изпълнителната агенция за малките и средните предприятия (EASME), последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, бъдещите финансови корекции и събирането на вземания и включването им в Годишния доклад за управление и изпълнение (ГДУИ) на Комисията.

| — | надеждността на извършваните от Комисията последващи одити относно редовността на операциите от програма „Хоризонт 2020“. Одиторите извършиха тази дейност в съответствие със стратегията на Сметната палата, насочена към прилагането на подход за атестация в бъдеще. |
| --- | --- |

—

надеждността на извършваните от Комисията последващи одити относно редовността на операциите от програма „Хоризонт 2020“. Одиторите извършиха тази дейност в съответствие със стратегията на Сметната палата, насочена към прилагането на подход за атестация в бъдеще.

| — | за част 2 от настоящата глава — докладването на Комисията относно изпълнението на проекти в областта на научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

—

за част 2 от настоящата глава — докладването на Комисията относно изпълнението на проекти в областта на научните изследвания и иновациите.

Част 1: Редовност на операциите

| 5.9. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в
  приложение 5.1
  . От проверените 130 операции 54 (41,5 %) съдържат грешки. Въз основа на 31 грешки, остойностени от Сметната палата, процентът грешки за цялата област на функция 1а от МФР, в т.ч. нискорисковите разходи, се изчислява на общо 2,0 % (4). Тази стойност е по-ниска от стойността за последните две години, когато изчисленото ниво на грешки беше малко над 4 %. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Следва да се вземе предвид значителното разнообразие на програмите и на видовете разходи, включени в одитната популация за тази подфункция, както и различните равнища на риск и произтичащите от това различни нива на грешки (вж.
  каре 5.2
  ).






  Каре 5.2


  Разбивка на одитната популация за функция 1а от МФР
















  Източник: | Европейска сметна палата. |
| --- | --- | --- |

5.10.

Каре 5.2

Разбивка на одитната популация за функция 1а от МФР

Image 34

Източник:

Европейска сметна палата.

| 5.11. | В
  каре 5.3
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2018 г., като се прави разграничение между научни изследвания и други операции.






  Каре 5.3


  Разбивка на изчисления процент грешки по видове операции и по характеристики на грешките
















  Източник: | Европейска сметна палата. |
| --- | --- | --- |

5.11.

Каре 5.3

Разбивка на изчисления процент грешки по видове операции и по характеристики на грешките

Image 35

Източник:

Европейска сметна палата.

| 5.12. | Както и през предходните години, разходите за научни изследвания продължават да бъдат високорискова област и основният източник на грешки. Сметната палата установи количествено измерими грешки, свързани с недопустими разходи, в 27 от 81 операции за научни изследвания и иновации в извадката (8 по 7РП и 19 по „Хоризонт 2020“). Тези грешки съставляват 94 % от изчисления от Сметната палата процент грешки за тази подфункция за 2018 г. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Това е първата година, през която програма „Хоризонт 2020“ представлява основна част от научноизследователските проекти в извадката на Сметната палата (над 70 %). Мерките за опростяване, въведени от тази програма, по-специално определянето на фиксирана ставка за непреките разходи и предоставянето на възможност на бенефициентите да прилагат фиксирани годишни отработени часове за изчисляване на часовата ставка, са намалили риска от грешки. Възможно е това да има принос за намаляването на общия процент грешки за подфункцията. Въпреки подобренията в разработването на програмите и стратегията за контрол на Комисията, резултатите от одита на Сметната палата показват, че разходите за научни изследвания все още са засегнати от съществено ниво на грешки. Самата Комисия счита, че процентът грешки при програма „Хоризонт 2020“ продължава да бъде над прага на същественост от 2 % (вж. точка 5.28). |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | По отношение на другите програми и дейности ЕСП установи количествено измерими грешки при 4 от 49-те операции от извадката. Грешките са свързани с проекти в рамките на „Еразъм+“ и МСЕ и представляват:






  а) | деклариране от бенефициентите на разходи за недопустими за финансиране дейности или неправилно изчисляване на средствата за мобилност на студенти или пътни надбавки („Еразъм+“); или |
| --- | --- | --- |

5.14.

а)

деклариране от бенефициентите на разходи за недопустими за финансиране дейности или неправилно изчисляване на средствата за мобилност на студенти или пътни надбавки („Еразъм+“); или

| б) | неправилно изчисляване на разходите за персонал или, в един случай, деклариране на недопустим за финансиране ДДС в декларацията за разходи (МСЕ). |
| --- | --- |

б)

неправилно изчисляване на разходите за персонал или, в един случай, деклариране на недопустим за финансиране ДДС в декларацията за разходи (МСЕ).

| 5.15. | Комисията е приложила корективни мерки, които са засегнали пряко четири от операциите от извадката на ЕСП. Тези мерки имат ограничено отражение върху изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили изчисления процент грешки за настоящата глава само с 0,1 процентни пункта. При осем случая на количествено измерими грешки на бенефициентите заявката за възстановяване на разходи е съдържала достатъчно информация, за да могат Комисията, националните органи или независимият одитор да предотвратят, или да открият и коригират грешките, преди да приемат разходите. Като пример за такива грешки могат да се посочат неправилна методология, използвана за изчисляване на разходи за персонал, и други недопустими разходи, включени в декларациите за разходи. Ако Комисията беше използвала правилно цялата информация на нейно разположение, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава щеше да бъде с 0,3 процентни пункта по-нисък. |
| --- | --- |

5.15.

Значителен брой от установените количествено измерими грешки са свързани с недопустими разходи за персонал

| 5.16. | При модела на финансиране, основан на възстановяването на извършени допустими разходи, правилата за деклариране на разходи за персонал са сложни и изчисляването на тези разходи продължава да бъде основен източник на грешки в декларациите за разходи. Въпреки че „Хоризонт 2020“ има по-прости правила за финансиране от 7РП като цяло, в някои аспекти методиката за изчисляване на разходите за персонал е станала по-сложна, което е увеличило риска от грешки. Тези констатации са отразени и в Специален доклад No 28/2018 (5), в който Сметната палата подчертава трудностите, които някои промени създават за бенефициентите. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Един от елементите, въведени в програма „Хоризонт 2020“, който често води до грешки, е правилото, изискващо използването на годишна почасова ставка от последната приключена финансова година при декларирането на разходи, свързани със следващата (неприключена) година на докладване. Това правило е трудно за прилагане и невинаги отразява действителните разходи на бенефициентите, тъй като при него не се отчитат увеличения на заплатите от една година до следващата. |
| --- | --- |

5.17.

Чести грешки при други преки разходи

| 5.18. | Делът на другите преки разходи в изчисленото ниво на грешки е по-висок спрямо предходната година. Някои от грешките са свързани с разходи за оборудване, които погрешно са начислени изцяло за проектите на ЕС. Големите разходи за инфраструктура, декларирани от някои бенефициенти, също са допринесли за изчисления процент грешки (за повече информация вж. точка 5.22). Между другите причини за грешки са недопустимият ДДС и възстановяването на пътни разходи, които не са свързани с одитираните проекти на ЕС. |
| --- | --- |

5.18.

Повече грешки се наблюдават при частните субекти, по-специално МСП и новите участници в програмите

| 5.19. | Една от стратегиите за насърчаване на европейските научни изследвания е да се увеличи участието на частния сектор, по-специално на стартиращите предприятия и МСП. Повече от 50 % от установените количествено измерими грешки (17 от 31) включват финансиране за частни бенефициенти, въпреки че тези операции представляват само 39 (30 %) от всички 130 операции от извадката. Новите участници и МСП представляват приблизително 10 % от общата извадка, техният дял в количествено измеримите грешки е 30 %. Преобладаващ източник на грешки при одитите на Сметната палата е неправилното деклариране на разходи за заплати от страна на МСП. Тези резултати показват, че МСП и новите участници са по-податливи на грешки, отколкото други бенефициенти — модел, който също така е потвърден от одитите на Комисията. Пример за това е представен в
  каре 5.4
  .






  Каре 5.4


  Множество грешки в едно и също заявление от МСП






  Едно МСП от Обединеното кралство в сектора на здравното обслужване е декларирало 1,1 млн. евро за разходи за персонал, подизпълнители и други разходи през периода на докладване по своя първи проект на ЕС. Девет от 10-те одитирани позиции съдържат съществени грешки, които представляват между 10 и 36 % от стойността на индивидуалните одитирани позиции. По-конкретно, бенефициентът не е използвал метод за изчисление на разходите за персонал, както се изисква в правилата на „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

5.19.

Каре 5.4

Множество грешки в едно и също заявление от МСП

Едно МСП от Обединеното кралство в сектора на здравното обслужване е декларирало 1,1 млн. евро за разходи за персонал, подизпълнители и други разходи през периода на докладване по своя първи проект на ЕС. Девет от 10-те одитирани позиции съдържат съществени грешки, които представляват между 10 и 36 % от стойността на индивидуалните одитирани позиции. По-конкретно, бенефициентът не е използвал метод за изчисление на разходите за персонал, както се изисква в правилата на „Хоризонт 2020“.

Повечето количествено неизмерими грешки са свързани с отчитането на времето и със закъснения при разпределянето на средствата

| 5.20. | В 130-те операции от извадката Сметната палата откри също 38 количествено неизмерими грешки, свързани със случаи на неспазване на правилата за финансиране (6). Тези случаи възникват по-често при проекти за научни изследвания и иновации и се отнасят предимно до слабости в системите на бенефициентите за отчитане на времето, които често не отговарят на основни изисквания и поради това не осигуряват достатъчна увереност относно надеждността на отработените часове по финансираните проекти. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | ЕСП установи също така закъснения при разпределянето на средствата от ЕС от координатора на проекта за другите участници. Въпреки че някои от тези закъснения са разбираеми, те могат да имат съществени финансови последици за участниците в проектите, по-специално за МСП. |
| --- | --- |

5.21.

Програма „Хоризонт 2020“: разходи за големи научноизследователски инфраструктури — тромави процедури за предварителни проверки, които имат твърде малко влияние върху предотвратяването на грешки

| 5.22. | В рамките на „Хоризонт 2020“ бенефициентите могат да декларират капитализирани и оперативни разходи за големи научноизследователски инфраструктури, ако те отговарят на определени условия, и след като получат положителна предварителна оценка от страна на Комисията на своята методология за изчисляване на разходите. Предварителната проверка изисква значително време и други ресурси и може да отнеме до две години, като се извършват многобройни посещения от представители на Комисията при бенефициента. Такъв е случаят с един от бенефициентите, одитирани от Сметната палата, който е декларирал разходи за голяма научноизследователска инфраструктура. Освен това, въпреки задълбочената предварителна проверка, Сметната палата установи, че все още могат да възникват грешки при прилагането на методологията. В два от всеки три случая на деклариране на разходи за големи научноизследователски инфраструктури Сметната палата установи значителни завишавания на разходите, достигащи до 75 000 евро (12 % от разходите за голяма научноизследователска инфраструктура) и 130 000 евро (30 % от разходите за голяма научноизследователска инфраструктура), вследствие на неправилно прилагане на методологията. |
| --- | --- |

5.22.

Програма „Еразъм+“ — различия между националните правила и правилата на ЕС

| 5.23. | При своите одити Сметната палата установи, че бенефициентите на финансиране от ЕС са били задължени да се съобразяват с национални правила, които не съответстват изцяло на принципите на ЕС (вж.
  каре 5.5
  ).






  Каре 5.5


  Примери за непълно съответствие между правилата на равнище държава членка и тези на ЕС







  Пример 1

  В рамките на схемата по програма „Еразъм+“ за професионално образование и обучение, служителите, придружаващи студентите на обменни начала, имат право на дневна надбавка, варираща от 90 до 144 евро за престой до 14 дни, и на 70 % от тази сума при по-дълъг престой. В рамките на опростените варианти за разходите ЕС изплаща надбавката на организацията работодател на служителите, придружаващи студентите. В Словения обаче националните правила определят сума от 44 евро на ден за одитираните от ЕСП дневни надбавки (само за храна), което, дори да бъдат взети предвид изплатените суми за настаняване, е значително по-малко от средствата, които организациите бенефициенти могат да получат от бюджета на „Еразъм+“.

  Пример 2

  В Словакия ЕСП извърши одит на проект по програма „Еразъм+“, изпълняван в училище, чийто бюджет е свързан с по-висш регионален орган. Сметната палата установи, че за да се спазят националните финансови правила за публичните органи, когато училището получава финансиране по „Еразъм+“ от националната агенция, то е задължено да прехвърли средствата на този по-висш регионален орган. След това то получава средствата обратно няколко дни по-късно, когато те му се отпускат за проекта по програма „Еразъм+“. Тези финансови трансфери между училището и регионалния орган са ненужни за изпълнението на проекта и могат да доведат до финансови рискове и рискове за изпълнението. |
| --- | --- |

5.23.

Каре 5.5

Примери за непълно съответствие между правилата на равнище държава членка и тези на ЕС

Пример 1

В рамките на схемата по програма „Еразъм+“ за професионално образование и обучение, служителите, придружаващи студентите на обменни начала, имат право на дневна надбавка, варираща от 90 до 144 евро за престой до 14 дни, и на 70 % от тази сума при по-дълъг престой. В рамките на опростените варианти за разходите ЕС изплаща надбавката на организацията работодател на служителите, придружаващи студентите. В Словения обаче националните правила определят сума от 44 евро на ден за одитираните от ЕСП дневни надбавки (само за храна), което, дори да бъдат взети предвид изплатените суми за настаняване, е значително по-малко от средствата, които организациите бенефициенти могат да получат от бюджета на „Еразъм+“.

Пример 2

В Словакия ЕСП извърши одит на проект по програма „Еразъм+“, изпълняван в училище, чийто бюджет е свързан с по-висш регионален орган. Сметната палата установи, че за да се спазят националните финансови правила за публичните органи, когато училището получава финансиране по „Еразъм+“ от националната агенция, то е задължено да прехвърли средствата на този по-висш регионален орган. След това то получава средствата обратно няколко дни по-късно, когато те му се отпускат за проекта по програма „Еразъм+“. Тези финансови трансфери между училището и регионалния орган са ненужни за изпълнението на проекта и могат да доведат до финансови рискове и рискове за изпълнението.

Програма „Еразъм+“ — необходими са още подобрения по отношение на управлението на безвъзмездната финансова помощ в EACEA

| 5.24. | През 2017 г. Службата за вътрешен одит на Европейската комисия докладва относно етап 1 от управлението на безвъзмездна финансова помощ по „Еразъм+“ и по „Творческа Европа“ (от поканата за представяне на предложения до подписването на договорите). През 2018 г. тя е предприела последващи действия и е заключила, че нейните препоръки са изпълнени адекватно и ефективно. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | През 2018 г. Службата за вътрешен одит е извършила одит на фаза II на управлението на безвъзмездната финансова помощ (от мониторинг на проектите до плащане). В резултат на това са изразени четири констатации и препоръки, една от които е определена като „критична“ (функциониране на системите за вътрешен контрол), две — като „изключително важни“ и една — като „важна“. Въз основа на извършен последващ одит с ограничен обхват, Службата за вътрешен одит е счела, че след предприемането на незабавни действия от EACEA основните рискове са били частично намалени. В резултат на това Службата за вътрешен одит е понижила степента на препоръката от „критична“ на „много важна“. Всички препоръки продължават да са валидни, въпреки че никоя от тях не е просрочена и изпълнението им не е приключило. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Както е посочено в годишния доклад за дейността (ГОД) на EACEA за 2018 г. и потвърдено в прегледа на ЕСП, Агенцията признава, че са необходими значителни подобрения по отношение на функционирането на системата за вътрешен контрол, като за втора поредна година това води до изразяване на резерва относно системата за вътрешен контрол. |
| --- | --- |

5.26.

Годишните отчети за дейността дават вярна оценка за финансовото управление

| 5.27. | Проверените от Сметната палата годишни отчети за дейността (7) дават вярна оценка за финансовото управление на съответните генерални дирекции по отношение на редовността на операциите. Като цяло предоставената информация потвърждава в голяма степен констатациите и заключенията на ЕСП. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | Както и през предходни години, в отчетите на всички генерални дирекции, управляващи разходи в областите на научните изследвания и иновациите, е включена резерва, засягаща плащанията за възстановяване на средства по декларациите за разходи по 7РП, тъй като процентът на остатъчни грешки е над 2 % (8). В случая на „Хоризонт 2020“, въз основа на собствените си одити Комисията докладва изчислен представителен процент грешки в размер на 3,32 % и остатъчен процент грешки в размер на 2,22 %. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | Комисията е въвела процедура, с която да се гарантира, че откритите при одита системни грешки от страна на бенефициентите се коригират в текущите проекти. При 7РП процедурата е приложена в 3 932 от общо 6 821 проекта на ГД „Научни изследвания и иновации“ с възможни системни грешки. Поради това до края на 2018 г. процентът на изпълнение на коригирането на системните грешки е само 57,6 %. Това е по-ниско от очаквания процент на този етап и увеличава риска от невъзстановяване. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Сметната палата отбеляза също така, че в края на 2018 г. за ГД „Научни изследвания и иновации“ са налице 26 неизпълнени препоръки на Службата за вътрешен одит, девет от които са просрочени. Нито една от неизпълнените препоръки не е класифицирана като „много важна“. Една неотдавна издадена от Службата за вътрешен одит неизпълнена препоръка се отнася до проследяване на бенефициентите относно спазването на договорните задължения и докладването във връзка с изискванията за разпространение и използване на резултатите по проектите. Доброто разпространение и използването на резултатите от проектите спомагат за по-голямата ефективност на финансирането на научни изследвания и иновации. ЕСП констатира, че при докладите за оценка на проектите сравнително често се наблюдават предизвикателства по отношение на съответствието с тези изисквания, което потвърждава необходимостта от повече усилия в тази връзка (вж. точка 5.43). |
| --- | --- |

5.30.

Преглед на информацията относно редовността, предоставена от одитирания обект

| 5.31. | В съответствие със стратегията на ЕСП за 2018—2020 г. одиторите се стремят да използват по-добре информацията относно редовността, предоставена от Комисията. Последната използва резултатите от своите последващи одити като основа за изчисляване на размера на средствата, изложени на риск при плащане. По отношение на „Хоризонт 2020“ Сметната палата подбра извадка от двадесет одитни досиета, приключени до 1 май 2018 г., от първата обща представителна извадка на Комисията. Целта на Сметната палата беше да се обхванат одити, извършени както от самата Комисия, така и от външни одиторски дружества, и да се установи дали одиторите на Сметната палата могат да разчитат на резултатите. Бяха подбрани 5 одита на случаен принцип, извършени от Общата служба за одит (CAS) (9), и 15 одита, възложени на външни одитори, по 5 за всяко от трите частни одиторски дружества, които извършват одити от името на Комисията. Резултатите от тази одитна дейност не бяха включени в проверката на Сметната палата на операциите по разходване на средства през 2018 г. |
| --- | --- |

5.31.

| 5.32. | През първия етап от изготвянето на оценката Сметната палата извърши преглед на одитните досиета (работните и придружаващите документи), събрани от Общата служба за одит (CAS) и частните одиторски дружества. Въз основа на този преглед тя установи единадесет одита, за които беше необходимо да се извършат допълнителни одитни процедури, главно поради необходимостта да се изиска допълнителна подкрепяща документация и/или несъответствия при работните документи, които са попречили на ЕСП да потвърди заключенията от одита. Тя извърши тези допълнителни одитни процедури чрез документна проверка (в три случая от бенефициентите бяха изискани допълнителни документи) или чрез одитно посещение на бенефициента (осем случая). |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | Тези допълнителни одитни процедури разкриха слабости в документацията, последователността на съставянето на извадки и докладването, както и в качеството на одитните процедури, за някои от прегледаните досиета. Например, Сметната палата установи недопустими разходи, които не са открити от одиторите поради недостатъчни проверки при извършените от тях одити, както и поради грешки при изчисляването на заявените разходи за персонал. Въпреки че в някои случаи финансовото отражение не е съществено, при 10 (10) от 20-те одитни досиета от извадката одиторите не са могли да разчитат на одитните заключения. Ето защо понастоящем Сметната палата не може да използва резултатите от одитната работа на Комисията. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | В допълнение към гореизложеното, Сметната палата откри слабости в методологията на изчисляване на процента грешки за програма „Хоризонт 2020“. Последващите одити имат за цел да обхванат одобрените разходи във възможно най-пълна степен, но рядко обхващат всички разходи. Процентът грешки се изчислява като дял от всички приети разходи, вместо от действително одитираната сума. Това означава, че използваният знаменател при изчисляването на грешката е по-висок, поради което процентът грешки е занижен. В случай, че установените грешки са от системен характер, грешката се екстраполира, с което частично се компенсира горепосоченото занижаване. Въпреки това, тъй като за несистемните грешки не се извършва екстраполация, общият процент грешки все пак е занижен. Занижаването на процентите грешки не може да се остойности, следователно не е възможно да се определи дали отражението от занижаването е значително. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | В резултат на това през 2019 г. Сметната палата ще въведе допълнителен цикъл прегледи на по-скорошни одити, приключени след извършения от нея първоначален подбор за получаване на по-голяма популация одитни доказателства, върху които да базира своята оценка. Това ще ѝ даде възможност и да вземе предвид всички последващи подобрения след одитите, проверени през 2018 г., които са извършени в началото на програма „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | Също така беше направен преглед на информацията в ГДУИ на Комисията от 2018 г. относно очаквания риск при плащанията за областите на политиката, включени в подфункция 1a от МФР. Комисията не изчислява единен процент за цялата подфункция, а по-скоро два отделни процента — един за областите на научните изследвания, промишлеността, космическите технологии, енергетиката и транспорта (1,9 %) и друг за „Други вътрешни политики“ (0,7 %). Въз основа на данните на Комисията Сметната палата изчисли, че процентът за подфункция 1а от МФР като цяло ще бъде 1,6 %. Този процент е в рамките на изчисления от нас процент грешки. Според одиторите обаче той е занижен поради слабости в методологията на изчисляване, посочена в точка 5.34 по-горе. |
| --- | --- |

5.36.

Заключение и препоръки

Заключение

| 5.37. | Като цяло одитните доказателства, получени от Сметната палата и представени в настоящата глава, показват, че нивото на грешки при разходите по подфункция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ е на прага на същественост. По отношение на тази подфункция от МФР тестването от ЕСП на операциите показва, че изчисленият общ процент грешки е в размер на 2,0 % (вж.
  приложение 5.1
  ). Резултатите на Сметната палата обаче показват, че разходите за научни изследвания продължават да бъдат област с по-висок риск и представляват основния източник на грешки. |
| --- | --- |

5.37.

| 5.38. | Посоченият в ГДУИ размер на средствата, изложени на риск при плащане, е в рамките на изчисления от ЕСП процент на грешки (вж. точка 5.36). |
| --- | --- |

5.38.

Препоръки

| 5.39. | В
  приложение 5.2
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на четири препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2015 г., и четири препоръки, отправени в нейния годишен доклад за 2017 г., за които срокът за изпълнение е бил до края на 2018 г. Комисията е изпълнила четири препоръки до степен „изцяло“ и други четири — „в голяма степен“. |
| --- | --- |

5.39.

| 5.40. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключението за 2018 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

5.40.

Препоръка 5.1

Да извършва по-насочени проверки на декларациите за разходи на МСП и новите участници и да засили провежданата информационна кампания относно правилата за финансиране, като я насочи по-добре към тези важни бенефициенти.

Целева дата за изпълнение – 2020 г.

Препоръка 5.2

За следващата рамкова програма за научни изследвания да опрости допълнително правилата за изчисляване на разходите за персонал и за оценка на добавената стойност на механизма за разходи за големи научноизследователски инфраструктури, както и да обмисли по какъв начин може да бъде подобрена нейната методология.

Целева дата на изпълнение – до края на 2020 г.

Препоръка 5.3

По отношение на програма „Хоризонт 2020“, да обърне внимание на констатациите, направени в контекста на нашата проверка на последващите одити, свързани с документацията, последователността на формирането на извадки и докладването, както и с качеството на одитните процедури.

Целева дата на изпълнение — до средата на 2020 г.

Препоръка 5.4

да обърне внимание на заключенията на Службата за вътрешен одит на Европейската комисия относно:

| — | системите за вътрешен контрол на EACEA за процеса на управление на безвъзмездната финансова помощ за програма „Еразъм+“; |
| --- | --- |

—

системите за вътрешен контрол на EACEA за процеса на управление на безвъзмездната финансова помощ за програма „Еразъм+“;

| — | мониторинга на спазването на договорните задължения и докладването във връзка с изискванията за разпространение и използване на резултатите от проектите в областта на научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

—

мониторинга на спазването на договорните задължения и докладването във връзка с изискванията за разпространение и използване на резултатите от проектите в областта на научните изследвания и иновациите.

Целева дата на изпълнение — до средата на 2020 г.

Част 2: Въпроси, свързани с резултатите в областта на изследванията и иновациите

| 5.41. | Сметната палата разгледа докладите на Комисията относно изпълнението на 50 от включените в извадката проекти в областта на научните изследвания и иновациите (11). 21 от тези проекти бяха вече завършени. Сметната палата не извърши пряка оценка на качеството на научните изследвания или на въздействието на проектите от гледна точка на постигането на целите на политиката за подобряване на научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | За всеки проект разгледахме доклада за оценка, който се изготвя от отговорния за проекта служител на Комисията като част от проверките преди възстановяването на декларираните разходи. ЕСП отбеляза заключението на отговорния за проекта служител относно това дали:






  — | докладваният напредък по отношение на крайните продукти и резултатите съответства на целите, определени в договора за безвъзмездна финансова помощ; |
| --- | --- | --- |

5.42.

—

докладваният напредък по отношение на крайните продукти и резултатите съответства на целите, определени в договора за безвъзмездна финансова помощ;

| — | декларираните по проекта разходи са разумни спрямо докладвания напредък; |
| --- | --- |

—

декларираните по проекта разходи са разумни спрямо докладвания напредък;

| — | крайните продукти и резултатите от проекта са били разпространени в съответствие с изискванията на договора за безвъзмездна финансова помощ. |
| --- | --- |

—

крайните продукти и резултатите от проекта са били разпространени в съответствие с изискванията на договора за безвъзмездна финансова помощ.

Повечето проекти са постигнали очакваните крайни продукти и резултати

| 5.43. | Според докладите на Комисията повечето проекти са постигнали очакваните крайни продукти и резултати. Докладите на Комисията обаче разкриват също, че няколко проекта са били засегнати от проблеми, които са се отразили негативно на тяхното изпълнение:






  — | в десет случая докладваният напредък е съответствал само отчасти на съгласуваните с Комисията цели, а в два случая не е съответствал на целите; |
| --- | --- | --- |

5.43.

—

в десет случая докладваният напредък е съответствал само отчасти на съгласуваните с Комисията цели, а в два случая не е съответствал на целите;

| — | в три случая Комисията е счела, че докладваните разходи не са разумни спрямо постигнатия напредък; |
| --- | --- |

—

в три случая Комисията е счела, че докладваните разходи не са разумни спрямо постигнатия напредък;

| — | в десет случая крайните продукти и резултатите на проектите са разпространени само отчасти. В два случая не са проведени дейности по разпространяване. |
| --- | --- |

—

в десет случая крайните продукти и резултатите на проектите са разпространени само отчасти. В два случая не са проведени дейности по разпространяване.

---

(1)  Седма рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (2007—2013 г.).

(2)  Рамкова програма за научни изследвания и иновации 2014—2020 г. („Хоризонт 2020“).

(3)  Извадката беше разделена на две основни части въз основа на извършената от Сметната палата оценка на риска за редовността. Първата част включва високорискови области (по-специално 7РП и „Хоризонт 2020“), в които обхватът на одита е по-интензивен, и други високорискови области (например МСЕ). Втората част обхваща нискорискови области, като например административните разходи и космическите програми.

(4)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 0,7 % и 3,2 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(5)  Специален доклад No 28/2018 „По-голямата част от мерките за опростяване, въведени в програма „Хоризонт 2020“, са улеснили бенефициентите, но все още има възможности за подобрение“.

(6)  15 операции съдържат както количествено измерими, така и количествено неизмерими грешки.

(7)  Генерална дирекция „Научни изследвания и иновации“, Изпълнителна агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA) и Изпълнителна агенция за малките и средните предприятия (EASME).

(8)  Комисията докладва многогодишен представителен процент грешки за разходите по 7РП в размер на 5,26 %. Тя докладва остатъчния процент грешки само на равнището на всяка участваща ГД, като неговият размер варира, но винаги е над 2 %.

(9)  Обща служба за одит (CAS) към ГД „Научни изследвания и иновации“ на Комисията за разходи в областта на изследванията и иновациите по програма „Хоризонт 2020“.

(10)  В два от тези случаи, що се отнася до етап I от проектите за МСП, Общата служба за одит просто разчита на процедурите за предварителен контрол, извършени от други служби на Комисията.

(11)  Сметната палата извърши оценка на изпълнението на съвместни проекти с участието на множество партньори, но не разгледа операции като например плащания за мобилност към отделни изследователи.

ПРИЛОЖЕНИЕ 5.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИ ОТ „КОНКУРЕНТОСПОСОБНОСТ ЗА РАСТЕЖ И РАБОТНИ МЕСТА“

| | 2018 г. | 2017 г. |
| --- | --- | --- |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| Общ брой операции: | 130 | 130 |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ | | |
| Изчислен процент грешки | 2,0  % | 4,2  % |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 3,2  % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 0,7  % | |

2018 г.

2017 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общ брой операции:

130

130

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

2,0  %

4,2  %

Горна граница на процента грешки (UEL)

3,2  %

Долна граница на процента грешки (LEL)

0,7  %

ПРИЛОЖЕНИЕ 5.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ ОТНОСНО „КОНКУРЕНТОСПОСОБНОСТ ЗА РАСТЕЖ И РАБОТНИ МЕСТА“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък |
| --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложима | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2015 | Препоръка 1:

  Заедно с националните органи и независимите одитори, Комисията следва да използва цялата налична приложима информация, за да предотвратява или да разкрива и коригира грешките преди възстановяването на разходите; | | X | | | | |
| Препоръка 2:

  Комисията следва да изготви насоки за бенефициентите относно специфичните разлики на „Хоризонт 2020“ в сравнение с 7РП и сходни програми; | X | | | | | |
| Препоръка 3:

  Комисията следва да изготви общи насоки за органите, изпълняващи разходи в областта на изследванията и иновациите, за да осигури последователно третиране на бенефициентите при прилагането на одитните препоръки за възстановяване на недопустими разходи; | X | | | | | |
| Препоръка 4:

  Комисията следва да наблюдава отблизо случаите на екстраполирани корекции, прилагани след извършваните от нея последващи одити на възстановени разходи по 7РП. | | X | | | | |
| 2017 | До края на 2018 г. Комисията следва:

  Препоръка 1:

  По отношение на програма „Хоризонт 2020“ — да прецизира още повече правилата относно разходите за персонал, да преразгледа методологията за разходите за персонал и да допълни списъка с конкретни проблеми за определени държави. | | X | | | | |
| Препоръка 2:

  По отношение на МСЕ — да подобри нивото на осведоменост на бенефициентите във връзка с правилата на допустимост, по-специално да разграничи ясно понятията „договор с изпълнител“ и „договор с подизпълнител“. | | X | | | | |
| Препоръка 3:

  Незабавно да предприеме действия за преодоляване на установените от Службата за вътрешен одит на Комисията слабости:






  — | в процедурите за управление на безвъзмездната финансова помощ по програма „Еразъм+“ от страна на EACEA; |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложима

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2015

Препоръка 1:

Заедно с националните органи и независимите одитори, Комисията следва да използва цялата налична приложима информация, за да предотвратява или да разкрива и коригира грешките преди възстановяването на разходите;

X

Препоръка 2:

Комисията следва да изготви насоки за бенефициентите относно специфичните разлики на „Хоризонт 2020“ в сравнение с 7РП и сходни програми;

X

Препоръка 3:

Комисията следва да изготви общи насоки за органите, изпълняващи разходи в областта на изследванията и иновациите, за да осигури последователно третиране на бенефициентите при прилагането на одитните препоръки за възстановяване на недопустими разходи;

X

Препоръка 4:

Комисията следва да наблюдава отблизо случаите на екстраполирани корекции, прилагани след извършваните от нея последващи одити на възстановени разходи по 7РП.

X

2017

До края на 2018 г. Комисията следва:

Препоръка 1:

По отношение на програма „Хоризонт 2020“ — да прецизира още повече правилата относно разходите за персонал, да преразгледа методологията за разходите за персонал и да допълни списъка с конкретни проблеми за определени държави.

X

Препоръка 2:

По отношение на МСЕ — да подобри нивото на осведоменост на бенефициентите във връзка с правилата на допустимост, по-специално да разграничи ясно понятията „договор с изпълнител“ и „договор с подизпълнител“.

X

Препоръка 3:

Незабавно да предприеме действия за преодоляване на установените от Службата за вътрешен одит на Комисията слабости:

—

в процедурите за управление на безвъзмездната финансова помощ по програма „Еразъм+“ от страна на EACEA;

| — | в мониторинга на проектите в областта на научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

—

в мониторинга на проектите в областта на научните изследвания и иновациите.

X

---

ГЛАВА 6

Икономическо, социално и териториално сближаване

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 6.1—6.12 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ | 6.2—6.6 |
| --- | --- |

| Цели и разходни инструменти на политиката | 6.2 |
| --- | --- |

| Рамка за изпълнение, контрол и предоставяне на увереност | 6.3—6.6 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 6.7—6.12 |
| --- | --- |

| Част 1 — Редовност на операциите | 6.13—6.70 |
| --- | --- |

| Резултати от извършения от Сметната палата преглед на операциите и повторно извършената одитна дейност | 6.14—6.40 |
| --- | --- |

| Недопустими проекти и разходи | 6.19—6.24 |
| --- | --- |

| Нарушение на правилата на вътрешния пазар | 6.25—6.32 |
| --- | --- |

| Неспазване на правилата, уреждащи използването на финансови инструменти | 6.33—6.38 |
| --- | --- |

| Неоснователното задържане на средствата на ЕС от бенефициентите е довело до забавени плащания | 6.39—6.40 |
| --- | --- |

| Оценка на Сметната палата на дейността, извършена от одитните органи | 6.41—6.50 |
| --- | --- |

| Дейности на Комисията за предоставяне на увереност и докладване на процента остатъчни грешки в годишните отчети за дейността | 6.51—6.70 |
| --- | --- |

| Предоставяне на увереност за програмния период 2014—2020 г. | 6.51—6.64. |
| --- | --- |

| Разпоредби за приключване | 6.65—6.70 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 6.71—6.77 |
| --- | --- |

| Заключение | 6.71—6.75 |
| --- | --- |

| Препоръки | 6.76—6.77 |
| --- | --- |

| Част 2 — Оценка на резултатите от изпълнението на проектите | 6.78—6.88 |
| --- | --- |

| Приложение 6.1 — | Резултати от тестването на операциите |
| --- | --- |

Приложение 6.1 —

| Приложение 6.2 — | Информация за действията на ЕС в държавите членки |
| --- | --- |

Приложение 6.2 —

| Приложение 6.3 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки |
| --- | --- |

Приложение 6.3 —

Въведение

| 6.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата, свързани с подфункция 1б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“. Плащанията, одитирани от Сметната палата, са свързани с приключването на програмния период 2007—2013 г. и изпълнението на програмния период 2014—2020 г. В
  каре 6.1
  са обобщени основните дейности и разходи по тази подфункция през 2018 г. Вж. точка 6.7 за допълнителна информация относно одитната популация за 2018 г.






  Каре 6.1


  Разбивка за 2018 г. за подфункция 1б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“


















  (1) | Сумата от 47,4 млрд. евро се състои от годишни авансови и междинни плащания за програмния период 2014—2020 г., които не са включени в сметките, свързани с пакетите за получаване на увереност, които Комисията прие през 2018 г. В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13), такива плащания се считат за предварително финансиране и следователно не са част от нашата одитна популация за Годишния доклад за 2018 г. |
| --- | --- | --- |

6.1.

Каре 6.1

Разбивка за 2018 г. за подфункция 1б от МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“

Image 36

Image 37

(1)

Сумата от 47,4 млрд. евро се състои от годишни авансови и междинни плащания за програмния период 2014—2020 г., които не са включени в сметките, свързани с пакетите за получаване на увереност, които Комисията прие през 2018 г. В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13), такива плащания се считат за предварително финансиране и следователно не са част от нашата одитна популация за Годишния доклад за 2018 г.

| Източник: | Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г. |
| --- | --- |

Източник:

Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г.

Кратко описание на функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“

Цели и разходни инструменти на политиката

| 6.2. | Разходите по тази подфункция са насочени към намаляване на разликите в степента на развитие между отделните държави членки и региони на ЕС и към повишаване на конкурентоспособността на всички региони (1). Тези цели се изпълняват чрез следните фондове/инструменти:






  — | Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР), чиято цел е преодоляване на основните дисбаланси между регионите чрез финансова подкрепа за създаване на инфраструктура и продуктивни инвестиции, насочени към създаването на работни места, най-вече за предприятията; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР), чиято цел е преодоляване на основните дисбаланси между регионите чрез финансова подкрепа за създаване на инфраструктура и продуктивни инвестиции, насочени към създаването на работни места, най-вече за предприятията;

| — | Кохезионен фонд (КФ), който с оглед насърчаване на устойчивото развитие финансира проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, чийто БНД на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за Европейския съюз; |
| --- | --- |

—

Кохезионен фонд (КФ), който с оглед насърчаване на устойчивото развитие финансира проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, чийто БНД на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за Европейския съюз;

| — | Европейски социален фонд (ЕСФ), който има за цел да насърчава високо ниво на заетост и създаване на повече и по-добри работни места, включително посредством мерки по линия на Инициативата за младежка заетост (ИМЗ), насочена към регионите с висока безработица сред младите хора; |
| --- | --- |

—

Европейски социален фонд (ЕСФ), който има за цел да насърчава високо ниво на заетост и създаване на повече и по-добри работни места, включително посредством мерки по линия на Инициативата за младежка заетост (ИМЗ), насочена към регионите с висока безработица сред младите хора;

| — | други по-малки схеми, като например Европейския инструмент за съседство, Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD) и вноска за Механизма за свързване на Европа. |
| --- | --- |

—

други по-малки схеми, като например Европейския инструмент за съседство, Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (FEAD) и вноска за Механизма за свързване на Европа.

Рамка за изпълнение, контрол и предоставяне на увереност

| 6.3. | Държавите членки обикновено изготвят многогодишни оперативни програми (ОП) в началото на всеки програмен период за целия срок на действие на МФР. След като Комисията даде своето одобрение, отговорността за изпълнението на ОП се споделя между Комисията (2) и държавите членки. Бенефициентите получават възстановяване на разходите си чрез органите в държавата членка, а бюджетът на ЕС съфинансира осъществени и платени допустими разходи за операциите, одобрени в съответствие с условията на ОП. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Преразгледаната рамка за контрол и предоставяне на увереност за програмния период 2014—2020 г. има за цел да гарантира, че процентът остатъчни грешки (3) за тези плащания към оперативните програми остава под прага на същественост от 2 %, определен в регламента (4). Основните елементи на преразгледаната рамка за контрол и предоставяне на увереност са:






  — | Резултатите от работата на одитните органи във връзка с разходите са включени в годишните отчети. Тези резултати се публикуват в годишен доклад относно контрола, който се представя на Комисията като част от „пакетите за предоставяне на увереност“ от държавите членки (5). В него се разкрива процентът остатъчни грешки за оперативната програма (или групи ОП) и се изразява одитно становище относно редовността на декларираните разходи и ефективността на системите за управление и контрол. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

Резултатите от работата на одитните органи във връзка с разходите са включени в годишните отчети. Тези резултати се публикуват в годишен доклад относно контрола, който се представя на Комисията като част от „пакетите за предоставяне на увереност“ от държавите членки (5). В него се разкрива процентът остатъчни грешки за оперативната програма (или групи ОП) и се изразява одитно становище относно редовността на декларираните разходи и ефективността на системите за управление и контрол.

| — | Годишното приемане на отчетите. За тази цел Комисията изпълнява основно административни проверки на изчерпателността и точността на отчетите, преди да ги одобри и да освободи депозита от 10 %, задържан преди това като гаранция (6). |
| --- | --- |

—

Годишното приемане на отчетите. За тази цел Комисията изпълнява основно административни проверки на изчерпателността и точността на отчетите, преди да ги одобри и да освободи депозита от 10 %, задържан преди това като гаранция (6).

| — | Впоследствие се извършват документни проверки от страна на Комисията на всеки пакет за предоставяне на увереност и одити относно редовността, проведени в държавите членки. Комисията извършва тези проверки, за да може да изготви заключение и да потвърди процентите остатъчни грешки, докладвани от одитните органи; тя ги публикува в своите годишни отчети за дейността (ГОД) през следващата година. |
| --- | --- |

—

Впоследствие се извършват документни проверки от страна на Комисията на всеки пакет за предоставяне на увереност и одити относно редовността, проведени в държавите членки. Комисията извършва тези проверки, за да може да изготви заключение и да потвърди процентите остатъчни грешки, докладвани от одитните органи; тя ги публикува в своите годишни отчети за дейността (ГОД) през следващата година.

| 6.5. | Процесът, който трябва да предхожда приключването на оперативните програми от програмния период 2007—2013 г., е сравним с този, описан в точка 6.4, който включва оценка на пакетите за получаване на увереност от периода 2014—2020 г. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Сметната палата описва рамката за контрол и предоставяне на увереност по-подробно в своя Годишен доклад за 2017 г. (7) Вж. също
  фигура 6.1
  по-долу.






  Фигура 6.1


  Рамка за контрол и предоставяне на увереност за програмния период 2014—2020 г.
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

6.6.

Фигура 6.1

Рамка за контрол и предоставяне на увереност за програмния период 2014—2020 г.

Image 38

Източник:

ЕСП.

Обхват и подход на одита

| 6.7. | През 2018 г. Комисията прие отчетите с разходи за 248 от 419-те одобрени ОП (близо 11,9 млрд. евро). Тези отчети включват данни от 202 пакета за предоставяне на увереност, предоставени от всички 28 държави членки за програмния период 2014—2020 г. В допълнение Комисията е затворила изцяло или частично (8) 217 ОП (около 11,7 млрд. евро) през програмния период 2007—2013 г. Одитната популация на ЕСП (около 23,6 млрд. евро) обхваща разходите, включени в тези пакети за предоставяне на увереност за отчетна година 2016/2017 (от периода 2014—2020 г.) и разходите, потвърдени от сертифициращите органи и свързани с окончателните доклади за контрол, изготвени от одитните органи за периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Целта на Сметната палата е да допринесе за цялостната Декларация за достоверност, както е описано в
  приложение 1.1
  . Като взема предвид характеристиките на рамката за контрол и предоставяне на увереност за тази област на разходи, Сметната палата също така има за цел да оцени до каква степен може да се разчита на работата на Комисията и одитните органи. Сметната палата прави това с оглед на възможността да използва все по-широко работата им в бъдеще, и в този контекст — за идентифициране на бъдещи необходими подобрения. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | За
  част 1
  на тази глава, която е свързана с проверката за редовност, прилагането на одитния подход и методите, посочени в
  приложение 1.1
  , Сметната палата провери следните елементи от функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ за 2018 г.:






  а) | извадка от 220 операции, която е формирана така, че да бъде статистически представителна за целия набор от разходи по подфункция 1б от МФР, която одитните органи са проверили преди това; |
| --- | --- | --- |

6.9.

а)

извадка от 220 операции, която е формирана така, че да бъде статистически представителна за целия набор от разходи по подфункция 1б от МФР, която одитните органи са проверили преди това;

| б) | работата, извършена от одитните органи за потвърждаване на информацията, съдържаща се в 24-тe пакета документи за предоставяне на увереност/за приключване, като използва и посочената по-горе извадка от 220 операции; |
| --- | --- |

б)

работата, извършена от одитните органи за потвърждаване на информацията, съдържаща се в 24-тe пакета документи за предоставяне на увереност/за приключване, като използва и посочената по-горе извадка от 220 операции;

| в) | одитната работа на Комисията, след приемане на отчетите, за проверка на аспекти на редовността на пакетите документи за предоставяне на увереност за периода 2014—2020 г.; |
| --- | --- |

в)

одитната работа на Комисията, след приемане на отчетите, за проверка на аспекти на редовността на пакетите документи за предоставяне на увереност за периода 2014—2020 г.;

| г) | работата на Комисията за проверка и валидиране на процента остатъчни грешки, докладван в пакетите документи за предоставяне на увереност/за приключване за 2018 г. Сметната палата също така разгледа уместността и надеждността на информацията за редовността в годишните отчети за дейността на ГД „Регионална политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и включването ѝ в годишния доклад на Комисията за управлението и изпълнението (ГДУИ). |
| --- | --- |

г)

работата на Комисията за проверка и валидиране на процента остатъчни грешки, докладван в пакетите документи за предоставяне на увереност/за приключване за 2018 г. Сметната палата също така разгледа уместността и надеждността на информацията за редовността в годишните отчети за дейността на ГД „Регионална политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и включването ѝ в годишния доклад на Комисията за управлението и изпълнението (ГДУИ).

| 6.10. | Сметната палата формира извадката на два етапа. Най-напред тя избра 24 пакета документи за предоставяне на увереност/за приключване (15 от програмния период 2014—2020 г. и 9 от програмния период 2007—2013 г.), обхващащи 53 от 465-те оперативни програми, за които Комисията е изплатила средства от бюджета на ЕС (сетълмент) през 2018 г. От тях след това Сметната палата подбра операции, които са били проверени от одитните органи. В
  приложение 6.2
  се съдържа разбивка на одитираната извадка по държави членки. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Работата на ЕСП по одита тази година не се различава от това, което е описано в нейния Годишен доклад за 2017 г. (9) |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | За
  част 2
  от тази глава Сметната палата провери системите на държавите членки за измерване и отчитане на резултатите. Също така беше проверена работата на одитните органи и на Комисията за гарантиране на адекватността и надеждността на данните за изпълнението. При извършването на повторни одити на реално завършени операции Сметната палата оцени и степента, до която органите са докладвали относно постигането на поставените цели за показателите за крайни продукти и за резултати. |
| --- | --- |

6.12.

Част 1 — Редовност на операциите

| 6.13. | Тази част от настоящата глава се състои от три подраздела. Първият се отнася до извършената от Сметната палата проверка на тазгодишната извадка от 220 операции с цел проучване на основните източници на грешки и предоставяне на информация за цялостната Декларация за достоверност. Вторият подраздел се отнася до нашата оценка на работата на одитните органи, а третият — до работата на Комисията. Резултатите от всички подраздели предоставят основа за изготвяне на заключение относно редовността на данните, съдържащи се в годишните отчети за дейността на двете отговорни генерални дирекции и в Годишния доклад за управлението и изпълнението на Комисията. |
| --- | --- |

6.13.

Резултати от извършения от Сметната палата преглед на операциите и повторно извършената одитна дейност

| 6.14. | В
  приложение 6.1
  е представен преглед на резултатите от извършеното от Сметната палата тестване на операциите. В проверените от ЕСП 220 операции са идентифицирани и количествено определени 36 грешки, които не са били открити от одитните органи. Като се вземат предвид 60-те грешки, установени преди това от одитните органи, и приложените от програмните органи корекции (на обща стойност 314 млн. евро за двата програмни периода заедно), изчисленият от ЕСП процент грешки е 5,0 % (10). Броят и отражението на грешките, установени от Сметната палата по отношение на операциите за програмния период 2014—2020 г., са по-големи от тези при операциите, свързани с приключването на периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Одитните органи са докладвали 60 количествено измерими грешки в пакетите за предоставяне на увереност/приключване на 220-те операции от извадката, които се отнасят главно до недопустими разходи (37) и обществени поръчки (18), следвани от липса на важни придружаващи документи (3) (11). |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Държавите членки са приложили финансови корекции, които са екстраполирали според необходимостта, с оглед свеждане на процента остатъчни грешки под прага на същественост от 2 %. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | В
  каре 6.2
  е показана разбивка по вид на констатираните от ЕСП грешки. Освен това е направена разбивка по източник на всички открити грешки, включително тези, докладвани от одитните органи за операциите, проверени от ЕСП. Недопустимите разходи заемат най-голям дял в изчисленото ниво на грешки, следвани от неспазването на правилата за държавна помощ и за обществени поръчки. Точки 6.19—6.40 съдържат повече информация за тези грешки.






  Каре 6.2


  Разбивка на грешките — функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

6.17.

Каре 6.2

Разбивка на грешките — функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“

Image 39

Източник:

ЕСП.

| 6.18. | Броят и отражението на установените грешки сочат за наличието на трайни слабости по отношение на редовността на разходите, декларирани от управляващите органи. Тази констатация потвърждава резултатите от извършените от Комисията одити на съответствието през 2018 г., които заключават в пет от общо 26 случая, че са налице значителни слабости по отношение на ключово изискване 4 относно адекватните проверки на управлението. |
| --- | --- |

6.18.

Недопустими проекти и разходи

| 6.19. | При декларирането на разходите пред Комисията органите на държавите членки удостоверяват, че те са извършени в съответствие с редица конкретни разпоредби, предвидени в правото на Съюза или националните правила, както и че помощта е отпусната на бенефициенти или операции, които са изпълнили изискванията за допустимост на ОП. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Недопустимите разходи и проекти са главните източници на грешки при ЕФРР/КФ и при ЕСФ. При 7 % от одитираните операции Сметната палата констатира, че проектите не спазват правилата за допустимост, определени от ЕС или от държавата членка. Тези случаи представляват 44 % от всички количествено измерими грешки, или приблизително 1,9 процентни пункта от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Основните причини за недопустими разходи са проектни дейности или участници, които не отговарят на критериите за допустимост. Половината операции, при които бяха открити недопустими разходи, са засегнати по този начин; те представляват 21 % от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Съгласно правилата на ЕС разходите за ДДС са допустими за съфинансиране само ако сумите не са възстановими по националното законодателство за облагане с ДДС. Както и през миналата година, Сметната палата установи единадесет проекта в четири ОП, при които органите на държавите членки са декларирали възстановимия ДДС като допустим разход. Осем от тези грешки са възникнали в Полша, както е посочено в последния ни Годишен доклад. Във всички тези случаи одитните органи са изтълкували неправилно правилата за допустимост и не са отчели нередност. Сметната палата не можа да измери количествено тези осем грешки, тъй като Комисията е извършила финансови корекции. В бързия преглед на конкретен казус на ЕСП относно ДДС (12) е предоставена по-подробна информация по този въпрос и се посочва, че възстановяването на ДДС често става източник на грешки, тъй като правилата понякога не се прилагат последователно. |
| --- | --- |

6.22.

Мерките за опростяване могат да спомогнат за предотвратяване на нередности

| 6.23. | Значителен източник на сложност за бенефициентите представляват случаите, когато националните изисквания за допустимост надхвърлят изискванията в законодателството на ЕС (13). Сметната палата установи, че три грешки е можело да бъдат избегнати, ако органите на държавите членки не са били определили толкова сложни национални условия за допустимост (вж. примера в
  каре 6.3
  ).






  Каре 6.3


  Сложни национални изисквания за допустимост — пример






  Правилата за допустимост в една полска оперативна програма включват условие, което забранява използването на безвъзмездна финансова помощ от ЕС, ако друго лице извършва същата стопанска дейност на същото място. Това изискване, което надхвърля предвиденото в разпоредбите на ЕС, е повторено в споразумението за отпускане на безвъзмездна помощ.
  В един случай бенефициентът адвокат е стартирал дейността си в същото помещение с друга юридическа кантора, което е направило проекта недопустим за съфинансиране.
  Сметната палата установи също сложни национални изисквания за допустимост в Германия. |
| --- | --- |

6.23.

Каре 6.3

Сложни национални изисквания за допустимост — пример

Правилата за допустимост в една полска оперативна програма включват условие, което забранява използването на безвъзмездна финансова помощ от ЕС, ако друго лице извършва същата стопанска дейност на същото място. Това изискване, което надхвърля предвиденото в разпоредбите на ЕС, е повторено в споразумението за отпускане на безвъзмездна помощ.

В един случай бенефициентът адвокат е стартирал дейността си в същото помещение с друга юридическа кантора, което е направило проекта недопустим за съфинансиране.

Сметната палата установи също сложни национални изисквания за допустимост в Германия.

| 6.24. | От друга страна, възможна мярка за опростяване, която може да доведе до намаляване на административната тежест за бенефициента, е използването на опростени варианти за разходите (ОВР). При одита на операции, които използват ОВР, Сметната палата установи, че те са по-малко податливи на грешки, но отбеляза, че ОВР все още се използват в много ограничена степен в случаите, когато биха могли да бъдат подходящи. |
| --- | --- |

6.24.

Нарушение на правилата на вътрешния пазар

| 6.25. | Тази година Сметната палата откри 16 нарушения на правилата за вътрешния пазар, осем от които бяха количествено определени. Основните нарушения през 2018 г. са свързани с обществените поръчки или държавната помощ. |
| --- | --- |

6.25.

Въпреки многобройните корекции, обществените поръчки все още представляват съществен източник на грешки

| 6.26. | Процедурите за възлагане на обществени поръчки са ключов инструмент при разходването на публични средства по икономичен и ефективен начин и за изграждането на вътрешния пазар. През настоящата година Сметната палата провери 129 процедури за извършени строителни работи, услуги и доставки. По-голямата част от тях са за проекти, съфинансирани чрез оперативни програми по ЕФРР/КФ, при които има по-голяма вероятност за грешки. |
| --- | --- |

6.26.

| 6.27. | По време на извършваните проверки одитните органи са открили 18 случая на неспазване на правилата за обществените поръчки в разгледаните операции, например липса на възлагане на обществени поръчки, неправилно прилагане на критериите за подбор и слабости в тръжните спецификации. Органите систематично са налагали корекции с фиксирани ставки, вариращи от 5 % до 100 %, както е предвидено в насоките на Комисията (14). |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Сметната палата идентифицира случаи на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки в ЕС и/или на национално равнище, които одитните органи не бяха открили в девет процедури (вж.
  каре 6.4
  ). По-голямата част от откритите от Сметната палата грешки се отнасят до договорите на стойност над праговете на ЕС (15). Две са сериозни нарушения, при които има неоснователно ограничаване на конкуренцията, и Сметната палата ги докладва като количествено измерими грешки. Те представляват 6 % от всички установени от нас количествено измерими грешки, или приблизително 0,7 процентни пункта от изчисления процент грешки. Други грешки, свързани с тръжните процедури, включват неспазване на изискванията за публичност и прозрачност.






  Каре 6.4


  Пример за нарушение на правилата за обществени поръчки






  През програмния период 2007—2013 г. един публичен орган-бенефициент в Италия е предоставил тригодишен договор на частна фирма. Договорените услуги включват наблюдение, управление, докладване и прилагане на корекции. В съответствие с условията на обявлението за търг бенефициентът впоследствие е удължил срока на договора с още три години. В края на втория срок бенефициентът се е свързал с изпълнителя за допълнителни услуги и е подписал нов договор за още 15 месеца. Допълнителните услуги са били предвидими и е било възможно да се доставят и от други дружества на пазара. Възлагането на допълнителните услуги без процедура на обществена поръчка е направило разходите недопустими за съфинансиране от ЕС.
  Одитният орган неправилно е приел, че не е налице нередност в подхода на бенефициента.
  Сметната палата установи още един случай на нарушение на правилата за обществените поръчки в Унгария. |
| --- | --- |

6.28.

Каре 6.4

Пример за нарушение на правилата за обществени поръчки

През програмния период 2007—2013 г. един публичен орган-бенефициент в Италия е предоставил тригодишен договор на частна фирма. Договорените услуги включват наблюдение, управление, докладване и прилагане на корекции. В съответствие с условията на обявлението за търг бенефициентът впоследствие е удължил срока на договора с още три години. В края на втория срок бенефициентът се е свързал с изпълнителя за допълнителни услуги и е подписал нов договор за още 15 месеца. Допълнителните услуги са били предвидими и е било възможно да се доставят и от други дружества на пазара. Възлагането на допълнителните услуги без процедура на обществена поръчка е направило разходите недопустими за съфинансиране от ЕС.

Одитният орган неправилно е приел, че не е налице нередност в подхода на бенефициента.

Сметната палата установи още един случай на нарушение на правилата за обществените поръчки в Унгария.

Четири проекта са недопустими поради нарушение на правилата за държавна помощ

| 6.29. | Държавната помощ, освен ако не е под тавана de minimis, по принцип е несъвместима с вътрешния пазар, тъй като може да доведе до нарушение в търговията между държавите членки. Съществуват обаче някои изключения от това правило, особено ако проектът е обхванат от Общия регламент за групово освобождаване (ОРГО) (16). Държавите членки трябва да съобщават за други случаи на предоставяне на държавна помощ, за да може Комисията да формира становище относно съвместимостта на тази помощ. |
| --- | --- |

6.29.

| 6.30. | Тази година Сметната палата откри седем проекта по ЕФРР в Испания, Франция и Португалия, които са нарушили правилата на ЕС за държавна помощ. Сметната палата счита, че пет от тези проекти, всички от които в Португалия, би следвало да са получили по-малко или никакво финансиране от ЕС и/или държавата членка. Тези грешки съставляват 1,6 процентни пункта от изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

6.30.

| 6.31. | При три от откритите пет проекта с количествено измерима държавна помощ се наблюдават липса на стимулиращ ефект и системни недостатъци. Правилата на ЕС се базират на принципа, че държавната помощ следва да бъде разрешена само когато тя финансира дейности, които не биха могли да се осъществят без нея. Този „стимулиращ ефект“ автоматично се приема за схеми по ОРГО, ако дейностите започват след датата на заявлението за финансиране (17). |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | По-рано Комисията е установила няколко операции, засегнати от този вид грешка. Управляващият орган на съответната оперативна програма е изключил операции от отчетите (18), в които Комисията е установила този вид грешка. Както Комисията, така и управляващите органи са били наясно, че това е системен проблем. Въпреки че държавата членка е променила националните правила, за да ги съгласува с тези на равнището на ЕС и да избегне нови нарушения, нито една страна не е предприела задоволителни корективни действия, за да елиминира тези грешки в отчетите за 2016/2017 г. или да компенсира потенциалното им отражение със съответна финансова корекция. Комисията е приела отчетите след промяната на правилата. |
| --- | --- |

6.32.

Неспазване на правилата, уреждащи използването на финансови инструменти

Нередовните плащания във финансовите инструменти са допринесли в по-малка степен за изчисленото ниво на грешки, отколкото през 2017 г.

| 6.33. | До края на отчетна година 2016/2017 2,9 млрд. евро са изплатени авансово за финансови инструменти, от които 2,3 млрд. евро са декларирани в периода между 1 юли 2016 г. и 30 юни 2017 г. (17 % от общата сума на изплатеното съфинансиране от ЕС). През отчетна година 2016/2017 на крайните получатели са били изплатени 1,3 млрд. евро (43 %). |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Одитът на Сметната палата обхвана плащания към пет финансови инструмента (два от програмния период 2014—2020 г. и три от 2007—2013 г.). Сметната палата провери 30 гаранции и 100 заема по тези пет инструмента на ниво финансови посредници. Тази година Сметната палата откри 14 случаи на недопустими плащания към крайни получатели при три от одитираните инструменти. Те се отнасят до недопустими заеми или недопустими крайни получатели и отменени плащания, които дадена държава членка неправилно е вписала като изплатени. Тъй като делът на финансовите инструменти в одитната популация е много по-нисък през 2018 г., отколкото през 2017 г., тези грешки са допринесли в по-малка степен за изчисленото ниво на грешки за 2018 г. (19) |
| --- | --- |

6.34.

| 6.35. | Информацията относно резултатите от прилагането на даден финансов инструмент и реалното усвояване на средствата (т.е. допустимите разходи при приключване) се основава на данни, докладвани от държавите членки. Въпреки значителните усилия на Комисията през последните години да подобри качеството на данните, одиторите все още откриват неточности в докладите за изпълнението. Такъв беше случаят през 2018 г. с два от петте одитирани финансови инструмента (по един от всеки период). В един случай ръководителят на фонда е докладвал два анулирани заема като плащания, което е довело до недопустимо плащане. |
| --- | --- |

6.35.

Слабостите при механизмите за одит на финансовите инструменти, управлявани от групата на ЕИБ, са взети предвид, но не са изцяло отстранени

| 6.36. | През 2017 г. Сметната палата посочи необходимостта от значителни подобрения в механизмите за одит на финансовите инструменти, управлявани от групата на ЕИБ, и подчерта, че одитните органи нямат законно право да извършват проверки на място, за да получат увереност относно редовността на ниво финансови посредници. Комисията прие препоръката на Сметната палата по този въпрос и счита, че тя би могла да бъде изпълнена чрез влизането в сила на регламента „Омнибус“. |
| --- | --- |

6.36.

| 6.37. | Като се има предвид сериозността на този въпрос и неговото хоризонтално въздействие върху всички финансови инструменти, управлявани от групата на ЕИБ, Сметната палата проследи изпълнението на препоръките, отправени от нея през предходната година. |
| --- | --- |

6.37.

| 6.38. | Регламентът „Омнибус“ въвежда ново изискване (20) одитните органи да извършват одити на системите и одити на операциите по финансовите инструменти на равнището на финансовите посредници, включително на финансовите инструменти, управлявани от групата на ЕИБ. Окончателният одобрен текст не включва програмите по Инициатива за МСП, създадени преди 2 август 2018 г. Тъй като и шестте одобрени програми по Инициативата за МСП са създадени преди тази дата, до момента все още не са въведени подходящи механизми за одит за всички тях. |
| --- | --- |

6.38.

Неоснователното задържане на средствата на ЕС от бенефициентите е довело до забавени плащания

| 6.39. | Правилата на ЕС обикновено изискват органите на държавите членки да отпускат на бенефициентите пълния размер на публичната финансова подкрепа (включително подкрепа от ЕС) не по-късно от 90 дни след представяне от бенефициента на заявката за плащане, освен ако са налице определени условия за прекъсване на плащането (21). В две държави членки управляващите органи не са спазили това правило в шест от общо 220-те проверени операции. |
| --- | --- |

6.39.

| 6.40. | При четири случая в Германия бенефициентът е получил пълната сума едва след като отчетите за 2016/2017 са били изпратени на Комисията (осем месеца след края на отчетната година). При два случая сумите не бяха платени дори по време на одита на Сметната палата. Във Франция и Германия тази практика е предназначена до известна степен да компенсира последиците от запазването на Комисията на депозита от 10 % до приемането на отчетите, като неправомерно се задържа същият процент от плащанията към бенефициентите. |
| --- | --- |

6.40.

Оценка на Сметната палата на дейността, извършена от одитните органи

| 6.41. | Работата на одитните органи е важна част от рамката за предоставяне на увереност и упражняване на контрол върху разходите в областта на сближаването. Извършваният от Сметната палата преглед на тяхната работа е част от процес, при който в бъдеще тя може да използва все повече модела на Комисията за получаване на увереност. Тази година Сметната палата провери работата на 15 от общо 126 одитни органа. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | Във всички проверени от Сметната палата пакети от документи за предоставяне на увереност и за приключване одитните органи са докладвали процент остатъчни грешки под 2 %. Грешките, които одитните органи не са успели да открият или коригират, влияят на тези проценти. В резултат от работата на Комисията е бил докладван процент остатъчни грешки, надвишаващ 2 %, при четири пакета документи за предоставяне на увереност от извадката на Сметната палата. Допълнителните грешки, които Сметната палата откри в своята извадка от операции, проверени от одитните органи в 24 пакета за предоставяне на увереност/приключване, дават достатъчно данни да се заключи, че процентът остатъчни грешки за други четири от 15-те пакета документи за предоставяне на увереност за периода 2014—2020 г. и един от деветте пакета за приключване за периода 2007—2013 г. е над 2 %. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | През 2018 г. за първи път одитните органи съобщават за грешки, като използват обща типология, договорена между Комисията и държавите членки (22). В
  каре 6.5
  е представено как най-често докладваните от одитните органи видове грешки се сравняват с най-често откриваните от Комисията и от ЕСП допълнителни грешки. Резултатите показват, че най-често срещаните видове нередности за всеки одитен орган са недопустимите разходи и обществените поръчки. Видно е обаче и че въпреки многобройните нередности, установени от одитните органи, проверените от Сметната палата проекти все още са засегнати от грешки, които са останали неоткрити или не са коригирани при всички предишни проверки за вътрешен контрол (точка 6.32 дава пример за това).






  Каре 6.5


  Най-често срещаните видове грешки, откривани от одитните органи
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

6.43.

Каре 6.5

Най-често срещаните видове грешки, откривани от одитните органи

Image 40

Източник:

ЕСП.

Слабостите в извадките на някои одитни органи засягат тяхната представителност

| 6.44. | Поради големия брой операции, съфинансирани от всяка ОП, одитните органи трябва да използват извадки, за да могат да формулират становище относно допустимостта на разходите. С оглед да бъдат предоставяни надеждни резултати, извадките трябва да са представителни за одитираната популация и, по принцип, да се основават на статистически валиден метод (23). Сметната палата извърши проверка на начина, по който е формирана одитната извадка за проверените 24 пакета за увереност/приключване. |
| --- | --- |

6.44.

| 6.45. | Сметната палата установи различни слабости, като например недостатъчен размер на извадките, прекомерно представяне на някои операции и неправилно използване на параметри за формиране на извадки, при шест от 24-те пакета (четири от които от периода 2014—2020 г.). До известна степен два от тези недостатъци са засегнали представителността на извадките и съответно точността на докладваните проценти остатъчни грешки. Пример за това е представен в
  каре 6.6.








  Каре 6.6


  Недостатъци при съставяне на извадката






  ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ е установила слабости в използвания метод за съставяне на извадката при една германска ОП; тя отбелязва, че една мярка е представена твърде много в извадката, като се има предвид нейната тежест в популацията като цяло. Сметната палата се съгласява с това мнение и смята, че приложеният подход се е отразил върху представителността на декларираните разходи в извадката. |
| --- | --- |

6.45.

Каре 6.6

Недостатъци при съставяне на извадката

ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ е установила слабости в използвания метод за съставяне на извадката при една германска ОП; тя отбелязва, че една мярка е представена твърде много в извадката, като се има предвид нейната тежест в популацията като цяло. Сметната палата се съгласява с това мнение и смята, че приложеният подход се е отразил върху представителността на декларираните разходи в извадката.

Въпреки подобренията, все още има недостатъци в начина, по който одитните органи документират своята работа

| 6.46. | Според международните стандарти за одит от одиторите се изисква да документират своите проверки, включително с ясни позовавания на всички документи, които са от особено значение за одитираните разходи. Това им дава възможност да се отчитат за своята работа и помага на вътрешните или външните оценители да формират заключение относно обхвата на проверките и относно това дали те са достатъчни. Недостатъчните или неподходящите въпроси или отговори в контролните списъци увеличават риска недопустимите разходи да не бъдат открити. Рискът нараства допълнително, ако одитният орган има ограничен достъп до свързаните с операциите документи, както беше установено от Сметната палата в един случай, при който е трябвало да се приложат сложните правила за обществените поръчки на дадена международна организация. |
| --- | --- |

6.46.

| 6.47. | При 156 от общо 220-те операции от извадката (71 %) ЕСП формира заключенията си въз основа на своя преглед на работата на одитните органи. Сметната палата констатира недостатъци по отношение на обхвата, качеството и/или документирането на тази работа в 64 операции (29 %). Това беше причина повторно да извършим съответните одитни процедури. Недостатъците са установени в 14 от 24-те проверени пакета документи за предоставяне на увереност/приключване. При 48 операции (22 % от общия брой) наличието на недостатъци е било причина Сметната палата да посети на място бенефициентите. В 24 от 64-те операции (в 13 пакета за предоставяне на увереност/приключване), за които Сметната палата извърши повторен одит, одиторите установиха количествено измерими грешки, които не са били разкрити преди това от одитния орган. |
| --- | --- |

6.47.

| 6.48. | Нашите резултати показват подобрение в сравнение с миналата година, когато беше необходимо повторно да проверим извършването на над половината от всички одитни процедури, една трета от които на място при бенефициента. Сметната палата откри също и добра практика по отношение на документирането на дейността на одитните органи (вж.
  каре 6.7
  ).






  Каре 6.7


  Добри практики в работата на един одитен орган






  Контролните списъци на одитния орган на Литва за програмния период 2014—2020 г. подробно очертават обхвата на одита. Те следва да се попълват от одиторите, които да описват какво е направено и да дават подробности за проверените области. В резултат на това контролният списък, който беше разгледан, позволи на Сметната палата, като външен проверител, да изготви собствени заключения въз основа почти изцяло на тази документация. |
| --- | --- |

6.48.

Каре 6.7

Добри практики в работата на един одитен орган

Контролните списъци на одитния орган на Литва за програмния период 2014—2020 г. подробно очертават обхвата на одита. Те следва да се попълват от одиторите, които да описват какво е направено и да дават подробности за проверените области. В резултат на това контролният списък, който беше разгледан, позволи на Сметната палата, като външен проверител, да изготви собствени заключения въз основа почти изцяло на тази документация.

Неправилното третиране на грешките от страна на одитните органи се е отразило на процентите грешки, които са били докладвани

| 6.49. | Правилното изчисляване и надеждността на процентите остатъчни грешки зависят, наред с другото, от начина, по който се третират откритите грешки след това. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Сметната палата установи при седем операции, че въпреки че одитният орган е открил нередност, той е използвал неправилно тази информация при изчисляването на процента грешки (вж. категория „Други“ в
  каре 6.2
  ). Някои нередности, например неправилно изчисляване на грешката или дори липсата на докладване относно откритата нередност, са станали причина одитният орган да изчисли по-ниска стойност за процента грешки за съответните операции, което също се е отразило на изчисления от ЕСП процент на грешки. |
| --- | --- |

6.50.

Дейности на Комисията за предоставяне на увереност и докладване на процента остатъчни грешки в годишните отчети за дейността

Предоставяне на увереност за програмния период 2014—2020 г.

| 6.51. | Годишните отчети за дейността (ГОД) са основният инструмент на Комисията за докладване относно това дали е налице достатъчна увереност, че прилаганите от държавите членки процедури за контрол могат да гарантират законосъобразността и редовността на разходите. |
| --- | --- |

6.51.

Комисията е положила усилия да подобри своите разпоредби за докладване относно редовността

| 6.52. | Миналата година Сметната палата посочи, че изискванията за докладване във връзка с годишните отчети за дейността не са достатъчно адаптирани към рамката за контрол и предоставяне на увереност за периода 2014—2020 г. (24) В своя ГОД за 2018 г. Комисията актуализира ключовия си показател за ефективност (КПИ) относно редовността и изчислява процента остатъчни грешки за отчетната година 2016/2017. КПИ обхваща разходите, за които Комисията е успяла да получи необходимата увереност от одитните органи и от своята собствена работа по отношение на редовността. Той също така премахва въздействието на авансовите плащания, направени към финансовите инструменти. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | Докладваната стойност за КПИ е под 2 % за двете генерални дирекции. Тъй като резултатите от одита на няколко оперативни програми все още са били в процес на разглеждане (вж. точка 6.64), двете генерални дирекции също са докладвали, че в случай на „най-неблагоприятен сценарий“ процентът остатъчни грешки ще бъде над прага на същественост от 2 % (25). |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Съответните генерални директори представят декларация за достоверност за разходите, извършени през 2018 г. За тази цел генералните дирекции правят оценка на сумата, изложена на риск, като използват потвърдения процент остатъчни грешки за отчетна година 2016/2017 или процента, докладван от одитните органи за отчетна година 2017/2018, вземайки по-голямата от двете стойности. В случаите, когато не е представен пакет документи за предоставяне на увереност за отчетната година 2016/2017, е използвана или стойността, която е над 2 %, или докладвания за 2017/2018 година процент остатъчни грешки. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | Според изискванията във Финансовия регламент данните за 2018 г. включват разходи, които още не са преминали през целия цикъл за контрол (26). Това ще се случи едва от 2020 г. |
| --- | --- |

6.55.

| 6.56. | Комисията е използвала изчисления от двете генерални дирекции размер на изложените на риск суми, за да предостави информация във връзка с областта „Икономическо, социално и териториално сближаване“ в ГДУИ за 2018 г. Следователно тя е докладвала общата сума на средствата, изложени на риск при плащане, изчислена на базата на съответните разходи за 2018 г. (вж. също точки 6.54 и 6.55), в размер на 1,7 % (27). Сметната палата счита, че тази сума е занижена спрямо реалното равнище на нередностите. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | В
  каре 6.8
  е представен преглед на процентите остатъчни грешки за отчетна година 2016/2017 и изчисления риск за съответните разходи за 2018 г. в ГОД за 2018 г. за програмния период 2014—2020 г.






  Каре 6.8


  Преглед на данните от годишните отчети за дейността за програмния период 2014—2020 г.
















  Източник: | ЕСП, въз основа на данни от ГОД за 2018 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. |
| --- | --- | --- |

6.57.

Каре 6.8

Преглед на данните от годишните отчети за дейността за програмния период 2014—2020 г.

Image 41

Източник:

ЕСП, въз основа на данни от ГОД за 2018 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

Одитите на съответствието помагат на Комисията да оцени редовността на разходите, но процентът остатъчни грешки, докладван като КПИ, може да се разглежда само като минимум

| 6.58. | Комисията извършва одити на съответствието, с които проверява и оценява надеждността на работата на одитните органи. Целта е да се получи разумна увереност, че няма сериозни слабости в системите за управление и контрол, които да останат неразкрити, недокладвани и следователно некоригирани, след като отчетите са били представени на Комисията. |
| --- | --- |

6.58.

| 6.59. | Комисията избира оперативни програми за своите одити на съответствието въз основа на годишната оценка на риска. Програмите с висока степен на риск и следователно с голям потенциал за съществени грешки са приоритетни. |
| --- | --- |

6.59.

| 6.60. | През 2018 г. Комисията е провела 26 одита на съответствието по отношение на 202-та пакета документи за предоставяне на увереност за отчетна година 2016/2017. Те са обхванали 193 операции (в резултат на които са извършени четири посещения на бенефициенти) и 25 пакета за предоставяне на увереност в 13 държави членки. Сметната палата разгледа осем одита на Комисията, проведени в осем държави членки. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.61. | В проекта на докладите за 21 (81 %) от извършените 26 одита на съответствието Комисията е изчислила, че процентът грешки, докладван в годишния доклад за контрол на одитния орган, е занижен. Четиринадесет от тези одити (54 %) са имали за резултат установяване на процент грешки от над 2 %. |
| --- | --- |

6.61.

| 6.62. | Подходът на Комисията за подбор на ОП, който се основава на риска, не е предназначен да генерира общ процент остатъчни грешки, докладван като КПИ. Комисията не може да отнесе резултатите от своите одити на съответствието към оперативните програми, за които е извършена само документна проверка. За оперативните програми, които не са избрани за одит на съответствието, е присъщ одитен риск от неоткрити грешки. Следователно общият процент остатъчни грешки, представен от Комисията като КПИ, следва да се счита за минимален. |
| --- | --- |

6.62.

| 6.63. | Когато Комисията избере дадена оперативна програма за одит на съответствието, в нейните процедури се посочва, че одитите на операциите могат да бъдат избрани за повторна проверка на случаен принцип или посредством основания на риска подход, както и чрез комбинация от двете. Комисията обаче никога не екстраполира резултатите от своя одит. Следователно преизчисленият процент грешки за ОП, който допринася за КПИ, също представлява само минимум. |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | В своя отговор на Годишния доклад на ЕСП за 2017 г. (28) Комисията изрази желание да приключи работата си по редовността на разходите в рамките на девет месеца. От 8-те проверени от Сметната палата одита на съответствието, само 1 е завършен до май 2019 г. Установените от Комисията грешки и докладваният процент остатъчни грешки могат още да се променят след съгласувателната процедура с държавите членки по въпроси, включващи резултатите от допълнителните проверки, изисквани от одитните органи. В ГОД за 2018 г. генералните дирекции заявяват, че през следващите години може да бъде извършена допълнителна работа, за да се оцени надеждността на процентите остатъчни грешки. Това означава, че заключението на Комисията за отчетната година 2016/2017 все още не е окончателно. |
| --- | --- |

6.64.

Разпоредби за приключване

Програмен период 2007—2013 г.

| 6.65. | За програмния период 2007—2013 г. държавите членки са разполагали със срок до 31 март 2017 г. (29) да представят на Комисията пакетите за приключването. До края на 2018 г. Комисията е изплатила оставащите задължения на ЕС за 358 от общо 440 ОП. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | През 2018 г. Комисията е приключила само ОП (или части от ОП), за които е имала увереност, че процентът остатъчни грешки е под прага на същественост. Въпреки това в един от деветте разгледани от ЕСП пакета за приключване бяха установени допълнителни грешки, които са засегнали съществено процента остатъчни грешки при неоспорените разходи (преизчисленият от ЕСП процент надвишава 2 %). |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | В един пакет за приключване в Унгария Комисията е установила няколко проблема, които не са могли да бъдат разрешени. Одиторите установиха, че тя не е третирала по последователен начин въздействието на евентуалните нередности. Съществува риск окончателното салдо да включва нередовни суми. |
| --- | --- |

6.67.

Програмен период 2014—2020 г.

| 6.68. | Рамката за контрол и увереност, приложена за програмния период 2014—2020 г., има за цел да опрости приключването на ОП, като въведе процедура за годишна проверка и приемане на отчетите, което включва и аспекти на редовността. Регламентът за общоприложимите разпоредби определя специфична роля на всеки програмен орган в държавите членки, както и на Комисията, в процедурата на изготвяне на годишните отчети и проверката и валидирането на финансовата информация, предоставена в пакетите документи за предоставяне на увереност, които включват оценка на надеждността на процентите остатъчни грешки. В същото време чл. 148 от този регламент предвижда по-кратък период на задържане на документите, най-вече за малките операции, отколкото се е изисквало по време на програмния период 2007—2013 г. |
| --- | --- |

6.68.

| 6.69. | За приключването на ОП от периода 2014—2020 г. Регламентът за общоприложимите разпоредби изисква от всяка държава членка да представи окончателен доклад за изпълнението на всяка оперативна програма, но не посочва в достатъчно подробна степен неговото съдържание и дата на подаване. Освен това повечето от разпоредбите, свързани с приключването на програмите от периода 2014—2020 г., отлагат окончателната оценка на допустимостта на разходите, декларирани за някои операции, за по-късен етап, т.е. обикновено етапа на приключване. Такъв е случаят с инвестициите, направени чрез финансови инструменти, уравняването на авансови плащания на държавна помощ, финансовата оценка на проекти, генериращи приходи, третирането на нефункциониращи проекти, и др. |
| --- | --- |

6.69.

| 6.70. | За разлика от оценката на годишните отчети, в Регламента за общоприложимите разпоредби не се определя ролята на всеки участник в този процес или работата, която трябва да се извърши, за да се направи преоценка и, ако е необходимо, да се коригира въздействието на евентуални недопустими разходи върху процента остатъчни грешки за съответните години. Тези аспекти трябва да се изяснят своевременно, така че държавите членки да разберат какво очаква Комисията от тях за приключването на програмите за периода 2014—2020 г. Всяка несигурност в това отношение може да засегне и капацитета на държавите членки да извършат необходимите проверки за гарантиране на това, че за окончателните допустими разходи при приключване на всяка ОП процентът остатъчни грешки е под 2 %, като се има предвид, че периодът на задържане на документи може да изтече, ако някои задачи бъдат оставени за края на програмата (края на 2025 г.). |
| --- | --- |

6.70.

Заключение и препоръки

Заключение

| 6.71. | Като цяло одитните доказателства, получени от ЕСП и представени в настоящата глава, показват, че нивото на грешки при разходите по функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“ е съществено (вж. точки 6.14—6.40). По отношение на тази подфункция от МФР тестването на операциите от ЕСП показва, че изчисленият общ процент грешки е в размер на 5,0 % (вж.
  приложение 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | Слабостите, които са установени при проверките на няколко одитни органа, обхванати в нашата извадка (вж. точки 6.41—6.50), понастоящем ограничават възможността да се разчита на тяхната дейност. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Поради това и поради недостатъците, които ЕСП откри в собствената дейност на Комисията (вж. точки 6.51—6.70), нивото на остатъчни грешки, представено в ГОД на Комисията (КПЕ) за счетоводната 2016/2017 година, е занижено и понастоящем Сметната палата не може да го счете за надеждно. Поради установените допълнителни грешки, преизчисленият процент е над прага на същественост от 2 % при осем от 15-те пакета документи за предоставяне на увереност за периода 2014—2020 г. и при един от 9-те пакета документи за приключване от периода 2007—2013 г. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | В Годишния доклад за управление и изпълнение (ГДУИ) Комисията представя изчисления риск при плащане за областта „Икономическо, социално и териториално сближаване“. Този процент обаче се отнася до разходите, които още не са преминали през пълния цикъл на проверка (т.е. Комисията още не е получила увереност чрез потвърждение от одитните органи и чрез резултатите от своята одитна проверка) и които са различни от разходите, одитирани от Сметната палата. Ето защо Сметната палата не може да използва този процент. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Новата рамка за контрол и предоставяне на увереност има за цел да гарантира, че годишният процент на остатъчни грешки е под 2 %. Одитът на Сметната палата показа обаче, че са необходими още подобрения, по-специално по отношение на прилагането на рамката от управляващите органи, одитните органи и Комисията. |
| --- | --- |

6.75.

Препоръки

| 6.76. | В
  приложение 6.3
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на петте препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2015 г., и на четирите препоръки от Годишния доклад за 2017 г., във връзка с които е било необходимо предприемането на незабавни действия. Комисията е изпълнила две препоръки изцяло, четири са изпълнени в голяма степен, една — в известна степен, а за две не са предприети никакви действия. Считаме, че препоръки 1, 2, 4, подточка ii) и 6 от миналата година, които се отнасят до недостатъци, констатирани от Сметната палата отново тази година, са все още валидни. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2018 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

6.77.

Препоръка 6.1 — Механизми за одит във връзка с програмите от Инициативата за МСП

Да направи необходимото за това:

| а) | да се извършват редовни проверки въз основа на представителна извадка от плащания към крайни получатели, на равнището на финансовите посредници, от одитния орган или от одитор, избран от групата на ЕИБ; |
| --- | --- |

а)

да се извършват редовни проверки въз основа на представителна извадка от плащания към крайни получатели, на равнището на финансовите посредници, от одитния орган или от одитор, избран от групата на ЕИБ;

| б) | когато тези проверки са недостатъчни, да разработи и прилага подходящи мерки за контрол, за да се предотврати възможността за високо ниво на неправомерни разходи при приключването. |
| --- | --- |

б)

когато тези проверки са недостатъчни, да разработи и прилага подходящи мерки за контрол, за да се предотврати възможността за високо ниво на неправомерни разходи при приключването.

Целева дата за изпълнение – незабавно

Препоръка 6.2 — Неправомерно задържане на плащанията

Да предприеме необходимите мерки, с които да гарантира, че контролните списъци, използвани от управляващите и одитните органи, включват проверки за съответствие с член 132 от Регламента за общоприложимите разпоредби, който изисква бенефициентите да получат пълния размер на дължимите допустими разходи не по-късно от 90 дни от датата на подаване на съответната заявка за плащане. Където е целесъобразно, да се изготвят подходящи препоръки към програмните органи и те да бъдат насърчавани да следват правилната практика в бъдеще.

Целева дата за изпълнение – незабавно

Препоръка 6.3 — Разпоредби за приключване за периода 2014—2020 г.

Да обърне внимание на слабостите и да следи за това дадена програма да не може да бъде приключена, ако е налице съществено ниво на неправомерни разходи. Комисията следва:

| а) | да идентифицира основните рискове, които могат да повлияят на редовното приключване на програмите; |
| --- | --- |

а)

да идентифицира основните рискове, които могат да повлияят на редовното приключване на програмите;

| б) | когато е целесъобразно, да разработи целеви насоки относно разпоредбите за приключване, които включват и подходящи и навременни коригиращи мерки. |
| --- | --- |

б)

когато е целесъобразно, да разработи целеви насоки относно разпоредбите за приключване, които включват и подходящи и навременни коригиращи мерки.

Целева дата за изпълнение – а) май 2020 г; и б) декември 2022 г.

Част 2 — Оценка на резултатите от изпълнението на проектите

| 6.78. | За 208 операции, които Сметната палата провери тази година (с изключение на финансовите инструменти и операциите по оперативна програма FEAD), бяха оценени елементи на системата за измерване на резултатите (по-специално дали оперативните програми са имали показатели за крайни продукти и показатели за резултати, които са били относими към техните цели, и дали целите за резултатите и крайните продукти, които са определени в проектната документация (30), са били в съответствие с целите на ОП за всяка приоритетна ос). Сметната палата провери също дали държавите членки са създали база данни с информация относно измерването на резултатите на равнище проекти и доколко одитните органи проверяват надеждността на тази информация. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | Одиторите извършиха повторно одити на 26 операции, които са били изцяло завършени по време на одита на Сметната палата. Беше изготвена оценка на резултатите от тези операции, т.е. дали органите са докладвали за постигането на целевите стойности, определени за всеки показател, и дали целите са изпълнени. |
| --- | --- |

6.79.

Показателите за резултати невинаги са неразделна част от концепцията на системите за измерване на резултатите на ниво проект

| 6.80. | Нормативните разпоредби на ЕС във връзка с тази област на разходи изискват от бенефициентите да определят и отчитат крайни резултати. Държавите членки имат възможност също да определят показатели за резултати, които да обвързват резултатите от проектите със съответните показатели за приоритетната ос на ОП. Определянето на показатели за резултати, когато това е възможно и обосновано, е добра практика, тъй като позволява на компетентните органи да измерят конкретния принос на даден проект за постигането на целите на съответната приоритетна ос. |
| --- | --- |

6.80.

| 6.81. | Констатациите на Сметната палата в това отношение са сходни с тези от предходните години. Одиторите откриха редица слабости в начина, по който органите на държавите членки са определили показатели за изпълнение на равнището на програмата и на проектно ниво. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | В 110 случая компетентните органи не са определили показатели за резултатите, нито за крайните продукти, на равнището на проектите, а в три случая те не са разполагали изобщо с показатели и целеви нива, посредством които да измерят изпълнението на проектите. При тези обстоятелства е невъзможно да се определи дали проектите са имали принос към постигането на общите цели на програмите. 41 от тези случаи се отнасят за периода 2007—2013 г. Констатациите на Сметната палата са обобщени в
  каре 6.9.








  Каре 6.9


  Оценка на елементи на системи за измерване на резултатите
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

6.82.

Каре 6.9

Оценка на елементи на системи за измерване на резултатите

Image 42

Източник:

ЕСП.

| 6.83. | В 5 от 205-те случая, в които държавите членки са определили показатели за крайните продукти или за резултатите, или и двата вида показатели, няма връзка между тях и целите на ОП. |
| --- | --- |

6.83.

Държавите членки са изградили системи за мониторинг за документиране на информацията относно изпълнението

| 6.84. | Във всички 14 държави членки, които Сметната палата провери през 2018 г., са въведени системи за мониторинг. Те също така функционират във всички държави членки, с изключение на една (Словения), където системата не е започнала да функционира пълноценно до 2019 г. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | В периода 2014—2020 г. от одитните органи се изисква да проверяват надеждността на данните за резултатите. Сметната палата установи, че като цяло те извършват проверки на изпълнението на проектите по време на своите одити на операциите. По отношение на Полша и Португалия обаче одиторите заключават, че одитните органи са ограничили своите проверки само до целите за крайните резултати. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | През 2018 г. Комисията е извършила одити за получаване на увереност, че държавите членки докладват надеждни данни за показателите. Нейното заключение е, че въпреки наличието на ИТ системи за мониторинг на данните за изпълнението, все още са налице съществени недостатъци, които излагат на риск надеждността на данните. |
| --- | --- |

6.86.

Приключените проекти невинаги са постигнали напълно своите цели във връзка с изпълнението

| 6.87. | От 26-те приключени проекта, за които Сметната палата провери постигането на целите, 17 разполагат както с показатели за резултатите, така и с такива за крайните резултати. Те са докладвани като изцяло изпълнени в шест проекта (23 %) и частично изпълнени в единадесет проекта (42 %). |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | При останалите девет проекта, за които е бил определен само един показател — или за крайни продукти, или за резултати, одиторите констатираха, че показателите са докладвани като изпълнени изцяло в четири от проектите (16 %). Сметната палата не беше в състояние да оцени степента на постигане на целите във връзка с изпълнението в останалите пет проекта (19 %) поради липса на съответната информация. |
| --- | --- |

6.88.

---

(1)  Вж. членове 174—178 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (ОВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 47).

(2)  ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

(3)  В свои годишни отчети за дейността Комисията посочва „процент на остатъчен риск“, когато разглежда приключването на програмния период 2007—2013 г., и „остатъчен общ процент грешки“, когато разглежда програмния период 2014—2020 г. В настоящата глава те са наричани „процент остатъчни грешки“.

(4)  Член 28, параграф 11 от Делегиран регламент No 480/2014 на Комисията от 3 март 2014 г. за допълване на Регламент (ЕС) No 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство (Регламент за общоприложимите разпоредби) (ОВ L 138, 13.5.2014 г., стр. 5).

(5)  Пакетът документи за предоставяне на увереност се състои от декларация за управлението, годишно обобщение, сертифицирани годишни отчети, годишен доклад относно контрола и одитно становище.

(6)  Член 130 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 („Регламент за общоприложимите разпоредби“) ограничава възстановяването на междинни плащания до 90 %. Останалите 10 % се освобождават след приемането на отчетите.

(7)  Точки 6.5 до 6.15.

(8)  Ако останат неразрешени въпроси със съществено отражение, Комисията изплаща само неоспорените суми. Остатъкът се погасява и ОП се приключва, когато всички останали въпроси бъдат разрешени.

(9)  Точки 6.21—6.23.

(10)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 2,5 % и 7,5 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(11)  Една операция може да бъдат засегната от повече от един вид грешки.

(12)  Бърз преглед на конкретен казус, „Възстановяване на ДДС в областта на сближаването — предпоставка за грешки и неоптимално използване на средствата на ЕС“, ноември 2018 г. (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RCR-VAT/RCR-VAT_EN.pdf).

(13)  „Опростяване на изпълнението на политиката на сближаване след 2020 г.“, май 2018 г., точка 23 (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Cohesion_simplification/Briefing_paper_Cohesion_simplification_BG.pdf).

(14)  C(2013) 9527 final, Решение на Комисията от 19.12.2013 г. за установяване и одобряване на насоките за определяне на финансовите корекции от страна на Комисията по отношение на разходите, финансирани от Съюза в рамките на споделеното управление, в случаите на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки.

(15)  Според чл. 4 от Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. относно обществените поръчки и за отмяна на Директива 2004/18/ЕО (ОВ L 94, 28.3.2014 г., стр. 65).

(16)  Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 година за обявяване на дадени категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на чл. 107 и 108 от Договора (ОВ L 187, 26.6.2014 г., стр. 1).

(17)  Член 6 от ОРГО.

(18)  Съгласно член 137, точка 2 от Регламента за общоприложимите разпоредби.

(19)  Точка 6.30 и каре 6.4 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(20)  Член 272, точка 14.

(21)  Вж. член 132 от Регламента за общоприложимите разпоредби.

(22)  Вж. стр. 68 от ГОД за 2018 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и стр. 56 от ГОД за 2018 г. на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

(23)  Вж. член 127 от Регламента за общоприложимите разпоредби.

(24)  Точки 6.55—6.57 и препоръка 4 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(25)  Вж. ГОД на ГД „Регионална и селищна политика“, бележка под линия 12, и ГОД на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, бележка под линия 38.

(26)  Вж. препоръка 4, буква и) от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(27)  Тази стойност е изчислена за всички режими на управление и включва разходи за програмните периоди 2007—2013 г. и 2014—2020 г.

(28)  Вж. отговора на Комисията на точка 6.67 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(29)  С изключение на Хърватия.

(30)  Заявления за кандидатстване, споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, договори и/или решения за съфинансиране.

ПРИЛОЖЕНИЕ 6.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТВАНЕТО НА ОПЕРАЦИИТЕ

| | 2018 г. | 2017 г. |
| --- | --- | --- |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| Общо брой операции | 220 | 217 |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ | |
| Изчислен процент грешки | 5,0 % | 3,0 % |
| | Горна граница на грешките (UEL) | | 7,5 % | |
| | Долна граница на грешките (LEL) | | 2,5 % | |

2018 г.

2017 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общо брой операции

220

217

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

5,0 %

3,0 %

Горна граница на грешките (UEL)

7,5 %

Долна граница на грешките (LEL)

2,5 %

ПРИЛОЖЕНИЕ 6.2

ИНФОРМАЦИЯ ЗА ДЕЙСТВИЯТА НА ЕС В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

Разбивка на извадката на Сметната палата от ОП, за които Комисията е изплатила средства от бюджета на ЕС (сетълмент) през 2018 г., и на броя на количествено измеримите грешки, открити от одиторите, по държави членки. (Оградените суми представляват декларираните разходи в млн. евро)

Image 43

| Източници: | Map background ©OpenStreetMap участници с лиценз от Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 license (CC BY-SA) |
| --- | --- |

Източници:

ПРИЛОЖЕНИЕ 6.3

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ

E = ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“; R = ГД „Регионална и селищна политика“; X = Обща оценка за двете ГД

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата относно предприетите действия |
| --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не се прилага в текущата рамка | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2015 г. | Препоръка 1: При изготвянето на законодателното си предложение за следващия програмен период Комисията следва изцяло да преразгледа концепцията и механизма за прилагане на ЕСИ фондовете, като вземе предвид предложенията на групата на високо равнище за опростяване на процедурите.
  (целева дата за изпълнение — окончателни резултати преди Комисията да представи предложението си за периода след 2020 г.) | | X (1) | | | | |
| Препоръка 2: Комисията следва да използва опита, придобит през програмния период 2007—2013 г., и да извърши целенасочен анализ на националните правила за допустимост за програмния период 2014—2020 г. Въз основа на този анализ тя следва да предостави насоки за държавите членки относно начините за опростяване и избягване на ненужно сложните и/или утежняващи правила, които не добавят стойност към заложените за постигане резултати за конкретната политика (прекомерно регулиране), по-специално когато те водят до съществени и/или повтарящи се грешки.
  (целева дата на изпълнение — до края на 2018 г.) | | X (2) | | | | |
| Препоръка 3: Комисията следва да представи на Съвета и на Парламента законодателно предложение за изменение чрез равностоен законодателен акт на Регламент (ЕО) No 1083/2006 по отношение на удължаването на периода на допустимост за финансовите инструменти при споделено управление; Необходима е промяна на регламента с цел предоставяне на правна сигурност за държавите членки.
  (целева дата за изпълнение — незабавно) | | | | X (3) | | |
| Препоръка 4: По отношение на програмния период 2014—2020 г. Комисията следва да изясни на държавите членки понятието „възстановим“ ДДС, особено по отношение на публичните бенефициенти, с цел да се избегнат различно тълкуване на термина „невъзстановим“ ДДС и неоптимално използване на фондовете на ЕС.
  (целева дата на изпълнение — до средата на 2017 г.) | X | | | | | |
| Препоръка 5: Комисията следва да направи необходимото, за да може всички разходи във връзка с финансовите инструменти на ЕФРР и ЕСФ за програмния период 2007—2013 г. да бъдат включени достатъчно рано в декларациите за приключване, така че одитните органи да могат да извършат своите проверки. В допълнение Комисията следва да насърчи всички държави членки, които са прилагали финансови инструменти, да проведат одити конкретно относно изпълнението на тези инструменти с оглед на приключването.
  (целева дата за изпълнение — незабавно) | X | | | | | |
| 2017 г. | Препоръка 1: Комисията следва да се увери, че за управляваните от ЕИФ финансови инструменти съществуват адекватни одитни механизми на ниво финансови посредници. В случаите, когато ЕИБ/ЕИФ използват съгласувани процедури с външни одитори, Комисията следва да определи минималните условия на тези договори с оглед получаването на увереност, по-специално относно задължението за достатъчна одитна дейност на ниво държава членка.
  (срок на изпълнение — незабавно) | | X (4) | | | | |
| Препоръка 2: Комисията следва да предложи законодателни промени за финансовата рамка след 2020 г., които да изключват възстановяването на ДДС за публични органи от фондовете на ЕС.
  (срок на изпълнение — преди приемането на законодателната рамка за периода след 2020 г.) | | | | X (5) | | |
| Препоръка 3: Комисията следва да обърне внимание на слабостите, които ЕСП установи при проверката на дейността на одитните органи в контекста на одитите на Комисията по отношение на редовността.
  (срок на изпълнение — незабавно) | | X (6) | | | | |
| Препоръка 6: Комисията следва да извършва достатъчно проверки за редовност, за да е в състояние да формира заключения относно ефективността на работата на одитните органи и да получи достатъчна увереност относно редовността на разходите най-късно в годишните отчети за дейността, които тя публикува след годината на приемане на отчетите.
  (срок на изпълнение — незабавно) | | | X (7) | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата относно предприетите действия

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не се прилага в текущата рамка

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2015 г.

Препоръка 1: При изготвянето на законодателното си предложение за следващия програмен период Комисията следва изцяло да преразгледа концепцията и механизма за прилагане на ЕСИ фондовете, като вземе предвид предложенията на групата на високо равнище за опростяване на процедурите.

(целева дата за изпълнение — окончателни резултати преди Комисията да представи предложението си за периода след 2020 г.)

X (1)

Препоръка 2: Комисията следва да използва опита, придобит през програмния период 2007—2013 г., и да извърши целенасочен анализ на националните правила за допустимост за програмния период 2014—2020 г. Въз основа на този анализ тя следва да предостави насоки за държавите членки относно начините за опростяване и избягване на ненужно сложните и/или утежняващи правила, които не добавят стойност към заложените за постигане резултати за конкретната политика (прекомерно регулиране), по-специално когато те водят до съществени и/или повтарящи се грешки.

(целева дата на изпълнение — до края на 2018 г.)

X (2)

Препоръка 3: Комисията следва да представи на Съвета и на Парламента законодателно предложение за изменение чрез равностоен законодателен акт на Регламент (ЕО) No 1083/2006 по отношение на удължаването на периода на допустимост за финансовите инструменти при споделено управление; Необходима е промяна на регламента с цел предоставяне на правна сигурност за държавите членки.

(целева дата за изпълнение — незабавно)

X (3)

Препоръка 4: По отношение на програмния период 2014—2020 г. Комисията следва да изясни на държавите членки понятието „възстановим“ ДДС, особено по отношение на публичните бенефициенти, с цел да се избегнат различно тълкуване на термина „невъзстановим“ ДДС и неоптимално използване на фондовете на ЕС.

(целева дата на изпълнение — до средата на 2017 г.)

X

Препоръка 5: Комисията следва да направи необходимото, за да може всички разходи във връзка с финансовите инструменти на ЕФРР и ЕСФ за програмния период 2007—2013 г. да бъдат включени достатъчно рано в декларациите за приключване, така че одитните органи да могат да извършат своите проверки. В допълнение Комисията следва да насърчи всички държави членки, които са прилагали финансови инструменти, да проведат одити конкретно относно изпълнението на тези инструменти с оглед на приключването.

(целева дата за изпълнение — незабавно)

X

2017 г.

Препоръка 1: Комисията следва да се увери, че за управляваните от ЕИФ финансови инструменти съществуват адекватни одитни механизми на ниво финансови посредници. В случаите, когато ЕИБ/ЕИФ използват съгласувани процедури с външни одитори, Комисията следва да определи минималните условия на тези договори с оглед получаването на увереност, по-специално относно задължението за достатъчна одитна дейност на ниво държава членка.

(срок на изпълнение — незабавно)

X (4)

Препоръка 2: Комисията следва да предложи законодателни промени за финансовата рамка след 2020 г., които да изключват възстановяването на ДДС за публични органи от фондовете на ЕС.

(срок на изпълнение — преди приемането на законодателната рамка за периода след 2020 г.)

X (5)

Препоръка 3: Комисията следва да обърне внимание на слабостите, които ЕСП установи при проверката на дейността на одитните органи в контекста на одитите на Комисията по отношение на редовността.

(срок на изпълнение — незабавно)

X (6)

Препоръка 6: Комисията следва да извършва достатъчно проверки за редовност, за да е в състояние да формира заключения относно ефективността на работата на одитните органи и да получи достатъчна увереност относно редовността на разходите най-късно в годишните отчети за дейността, които тя публикува след годината на приемане на отчетите.

(срок на изпълнение — незабавно)

X (7)

---

(1)  Въпреки усилията на Комисията за опростяване, в проекта за регламент за общоприложимите разпоредби за следващия програмен период са включени елементи, които пораждат рискове за спазването на правилата и за доброто финансово управление, както се подчертава в Становище No 6/2018 относно предложението на Комисията от 29 май 2018 г. за Регламент за общоприложимите разпоредби, COM (2018) 375 окончателен и в информационно-аналитичния документ относно постигането на резултати в областта на сближаването, публикуван през юни 2019 г.

(2)  Комисията не е докладвала относно целенасочен анализ на националните правила за допустимост. Тя обаче предоставя насоки на държавите членки и докладва относно практиките на прекомерно регулиране, констатирани при техните одити.

(3)  Комисията не е приела тази препоръка.

(4)  Вж. точки 6.36—6.38.

(5)  Комисията е направила алтернативно предложение за обявяване на ДДС като допустим за проекти с разходи на обща стойност под 5 млн. евро. Това не представлява решение на проблема, поради причините, описани подробно в нашия бърз преглед на конкретен казус относно ДДС.

(6)  Вж. точки 6.58—6.64.

(7)  Комисията е успяла да изготви заключения относно само един от осемте одита в рамките на девет месеца. Вж. точка 6.64.

---

ГЛАВА 7

Природни ресурси

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 7.1—7.7 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Природни ресурси“ | 7.3—7.5 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 7.6—7.7 |
| --- | --- |

| Част 1: Редовност на операциите | 7.8—7.36 |
| --- | --- |

| Преките плащания като цяло не са засегнати от съществено ниво на грешки | 7.11—7.18 |
| --- | --- |

| Повечето преки плащания, проверени от Сметната палата, не са засегнати от грешки | 7.13—7.15 |
| --- | --- |

| Интегрираната система за администриране и контрол ограничава нивото на грешки при директните плащания | 7.16—7.18 |
| --- | --- |

| Други разходни области — сложните условия за допустимост увеличават риска от грешки | 7.19—7.26 |
| --- | --- |

| Развитие на селските райони | 7.20—7.24 |
| --- | --- |

| Пазарни мерки | 7.25 |
| --- | --- |

| Рибарство, околна среда и действия по климата | 7.26 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 7.27—7.36 |
| --- | --- |

| Докладване от страна на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ относно законосъобразността и редовността на разходите на ОСП | 7.27—7.35 |
| --- | --- |

| Годишен отчет за дейността на ГД „Действия по климата“ | 7.36 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 7.37—7.40 |
| --- | --- |

| Заключение | 7.37—7.38 |
| --- | --- |

| Препоръки | 7.39—7.40 |
| --- | --- |

| Част 2: Изпълнение | 7.41—7.64 |
| --- | --- |

| Оценка на изпълнението на действията за развитие на селските райони | 7.43—7.48 |
| --- | --- |

| Повечето действия са постигнали очакваните крайни продукти | 7.45 |
| --- | --- |

| Държавите членки са проверили основателността на разходите като цяло, но не са използвали в достатъчна степен опростените варианти за разходите | 7.46—7.48 |
| --- | --- |

| Обща рамка за наблюдение и оценка на ОСП | 7.49—7.64 |
| --- | --- |

| Слабости при показателите за резултатите, свързани с разходите за развитие на селските райони | 7.52—7.60 |
| --- | --- |

| Подобни слабости се наблюдават и при показателите за резултати при преките плащания | 7.61—7.64 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 7.65—7.66 |
| --- | --- |

| Заключение | 7.65—7.66 |
| --- | --- |

Препоръки

| Приложение 7.1 — | Резултати от проверките на операциите, свързани с функция „Природни ресурси“ |
| --- | --- |

Приложение 7.1 —

| Приложение 7.2 — | Информация относно действията на ЕС в държавите членки или регионите |
| --- | --- |

Приложение 7.2 —

| Приложение 7.3 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки |
| --- | --- |

Приложение 7.3 —

Въведение

| 7.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функцията от МФР „Природни ресурси“. В
  каре 7.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази функция през 2018 г.






  Каре 7.1


  Разбивка за 2018 г. на функция 2 от МФР „Природни ресурси“







  Разбивка на плащанията:





  Плащания и одитна популация:










  (1) | В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж. приложение 1.1, точка 13). |
| --- | --- | --- |

7.1.

Каре 7.1

Разбивка за 2018 г. на функция 2 от МФР „Природни ресурси“

Разбивка на плащанията:

Image 44

Плащания и одитна популация:

Image 45

(1)

В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж. приложение 1.1, точка 13).

| Източник: | Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г. |
| --- | --- |

Източник:

Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г.

| 7.2. | В
  част 1
  от настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на редовността. В
  част 2
  от главата, която е насочена към резултатите от изпълнението, Сметната палата анализира i) резултатите от изпълнението, свързани с извадка от действия в областта на развитието на селските райони, както и ii) по какъв начин Комисията и държавите членки измерват и отчитат изпълнението на разходите за земеделие и развитие на селските райони чрез общата рамка за мониторинг и оценка (1). |
| --- | --- |

7.2.

Кратко описание на функция „Природни ресурси“

| 7.3. | Общата селскостопанска политика (ОСП) включва 98 % от разходите за функция „Природни ресурси“. Трите общи цели, заложени в ОСП в законодателството на ЕС, са (2):






  а) | ефективно производство на храни с акцент върху приходите от селскостопанска дейност, производителността в селското стопанство и стабилността на цените; |
| --- | --- | --- |

7.3.

а)

ефективно производство на храни с акцент върху приходите от селскостопанска дейност, производителността в селското стопанство и стабилността на цените;

| б) | устойчиво управление на природните ресурси и действията, свързани с климата, с акцент върху емисиите на парникови газове, биологичното разнообразие, почвите и водите; |
| --- | --- |

б)

устойчиво управление на природните ресурси и действията, свързани с климата, с акцент върху емисиите на парникови газове, биологичното разнообразие, почвите и водите;

| в) | балансирано териториално развитие. |
| --- | --- |

в)

балансирано териториално развитие.

| 7.4. | Комисията, и по-конкретно Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“, споделя управлението на ОСП с разплащателни агенции в държавите членки. От 2015 г. насам законодателството на ЕС съдържа изискването независими сертифициращи органи в държавите членки да дават годишно становище относно законосъобразността и редовността на разходите на разплащателните агенции. Разходите за ОСП се разделят на три широки категории:






  — | преки плащания за земеделските стопани, които са изцяло финансирани от бюджета на ЕС; |
| --- | --- | --- |

7.4.

—

преки плащания за земеделските стопани, които са изцяло финансирани от бюджета на ЕС;

| — | селскостопански пазарни мерки, които също са изцяло финансирани от бюджета на ЕС, с изключение на някои мерки, съфинансирани от държавите членки, като например мерките за насърчаване и схемата за предлагане на плодове, зеленчуци и мляко в училищата; |
| --- | --- |

—

селскостопански пазарни мерки, които също са изцяло финансирани от бюджета на ЕС, с изключение на някои мерки, съфинансирани от държавите членки, като например мерките за насърчаване и схемата за предлагане на плодове, зеленчуци и мляко в училищата;

| — | програмите за развитие на селските райони на държавите членки, съфинансирани от бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

—

програмите за развитие на селските райони на държавите членки, съфинансирани от бюджета на ЕС.

| 7.5. | Тази функция от МФР обхваща също така разходите на ЕС по общата политика в областта на рибарството, както и част от разходите на ЕС за околната среда и действията в областта на климата. |
| --- | --- |

7.5.

Обхват и подход на одита

| 7.6. | Прилагайки одитния подход и методите, изложени в
  приложение 1.1
  , в
  част 1
  от настоящата глава относно редовността на операциите Сметната палата разгледа извадка от 251 операции (3), в съответствие с точка 11 от
  приложение 1.1
  . Извадката е съставена така, че да бъде представителна за целия набор от операции в рамките на тази функция от МФР. Тя включва операции от 22 държави членки (4). Целта на Сметната палата е да допринесе за цялостната Декларация за достоверност, както е описано в
  приложение 1.1
  . Освен това, през 2018 г. Сметната палата провери следните елементи от функция „Природни ресурси“:






  а) | редовността на информацията в годишните отчети за дейността (ГОД) на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и ГД „Действия по климата“, последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, и включването им в Годишния доклад за управление и изпълнение (ГДУИ) на Комисията; |
| --- | --- | --- |

7.6.

а)

редовността на информацията в годишните отчети за дейността (ГОД) на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и ГД „Действия по климата“, последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, и включването им в Годишния доклад за управление и изпълнение (ГДУИ) на Комисията;

| б) | избрани системи, които са свързани с ключови елементи на рамката за вътрешен контрол на Комисията за ОСП: контролните и статистическите данни на разплащателните агенции; дейността на сертифициращите органи; оценката на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ относно дейността на сертифициращите органи; одитите на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ в държавите членки и нейните изчисления на процентите грешки, публикувани в нейния ГОД. |
| --- | --- |

б)

избрани системи, които са свързани с ключови елементи на рамката за вътрешен контрол на Комисията за ОСП: контролните и статистическите данни на разплащателните агенции; дейността на сертифициращите органи; оценката на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ относно дейността на сертифициращите органи; одитите на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ в държавите членки и нейните изчисления на процентите грешки, публикувани в нейния ГОД.

| 7.7. | По отношение на
  част 2
  от настоящата глава, която е насочена към резултатите от изпълнението, Сметната палата провери:






  а) | осъществените действия в извадката в областта на развитието на селските райони, както и разходите за тях; |
| --- | --- | --- |

7.7.

а)

осъществените действия в извадката в областта на развитието на селските райони, както и разходите за тях;

| б) | измерването и отчитането от страна на Комисията и държавите членки на резултатите от изпълнението в рамките на общата рамка за мониторинг и оценка на ОСП. |
| --- | --- |

б)

измерването и отчитането от страна на Комисията и държавите членки на резултатите от изпълнението в рамките на общата рамка за мониторинг и оценка на ОСП.

Част 1: Редовност на операциите

| 7.8. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в
  приложение 7.1
  . От проверените 251 операции 193 (77 %) не са засегнати от грешки. Въз основа на 46-те грешки (5), които Сметната палата остойности, процентът грешки по отношение на функция „Природни ресурси“ се изчислява на 2,4 % (6). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | В
  каре 7.2
  е представена разбивка на изчисления процент грешки за 2018 г. Грешките, свързани с недопустими бенефициенти, дейности или декларирани разходи представляват над една трета от изчисления от Сметната палата процент грешки в размер на 2,4 %.






  Каре 7.2


  Недопустимите бенефициенти, дейности или декларирани разходи са най-голямата категория грешки
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

7.9.

Каре 7.2

Недопустимите бенефициенти, дейности или декларирани разходи са най-голямата категория грешки

Image 46

Източник:

ЕСП.

| 7.10. | Комисията и органите на държавите членки са приложили корективни мерки, които са засегнали пряко 53 от операциите в извадката. Тези мерки са от значение за изчисленията на Сметната палата, тъй като са намалили изчисления процент грешки за настоящата глава с 0,6 процентни пункта. За 12 случая на остойностени грешки националните органи са разполагали с достатъчно информация, за да предотвратят или да открият и коригират грешката преди декларирането на разходите пред Комисията. Ако органите на държавите членки бяха използвали правилно цялата налична информация, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава би бил с 0,6 процентни пункта по-нисък. |
| --- | --- |

7.10.

Преките плащания като цяло не са засегнати от съществено ниво на грешки

| 7.11. | Дейността на ЕСП подкрепя заключението, че преките плащания като цяло не са засегнати от съществено ниво на грешки. Те представляват 72 % от разходите по функция от МФР „Природни ресурси“. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | 92 % от всички преки плащания се извършват по четири основни схеми в рамките на ЕФГЗ:






  а) | две схеми, които предоставят необвързано с производството подпомагане на доходите (7) въз основа на декларираната от земеделските стопани земеделска земя: „Схема за основно плащане“ (16,3 млрд. евро през 2018 г.) и „Схема за единно плащане на площ“ (4,2 млрд. евро през 2018 г.); |
| --- | --- | --- |

7.12.

а)

две схеми, които предоставят необвързано с производството подпомагане на доходите (7) въз основа на декларираната от земеделските стопани земеделска земя: „Схема за основно плащане“ (16,3 млрд. евро през 2018 г.) и „Схема за единно плащане на площ“ (4,2 млрд. евро през 2018 г.);

| б) | плащане за подпомагане на земеделски практики, благоприятни за климата и околната среда, известно като плащане за „екологизиране“ (11,7 млрд. евро през 2018 г.); |
| --- | --- |

б)

плащане за подпомагане на земеделски практики, благоприятни за климата и околната среда, известно като плащане за „екологизиране“ (11,7 млрд. евро през 2018 г.);

| в) | обвързано с производството подпомагане, свързано с конкретни видове земеделско производство (например, говеждо и телешко месо, мляко или протеинови култури) (5,9 млрд. евро през 2018 г.). |
| --- | --- |

в)

обвързано с производството подпомагане, свързано с конкретни видове земеделско производство (например, говеждо и телешко месо, мляко или протеинови култури) (5,9 млрд. евро през 2018 г.).

Повечето преки плащания, проверени от Сметната палата, не са засегнати от грешки

| 7.13. | Бяха тествани 95 преки плащания, които обхващат всички основни схеми. Сметната палата посети 50 стопанства, за да се увери, че бенефициентите са се съобразили с правилата, но не посети останалите 45, за които беше получила достатъчно доказателства за съответствие от спътникови изображения, заедно с ортофотокарти и документация, предоставени от разплащателните агенции. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Беше установено, че 77 операции не са засегнати от грешки. Преките плащания за земеделските стопани са свързани с права на плащане — бенефициентите получават плащания, ако отговарят на определени условия. Тези плащания носят по-нисък риск от грешки, ако свързаните с тях условия не са прекалено сложни (вж. точки 1.16 и 1.18). |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Без да се засяга положителното заключение на Сметната палата относно преките плащания, следва да се отбележат откритите единадесет случая на незначително завишени плащания (под 5 %), главно в резултат на завишаване от страна на земеделските стопани на броя на допустимите хектари или животни в техните заявления за помощ. Сметната палата установи наличието на грешки, надхвърлящи 5 % от проверената сума, при две преки плащания, в това число един случай, в който грешката надхвърля 20 %. При пет плащания Сметната палата установи проблеми, свързани със съответствието, които са без финансово отражение. |
| --- | --- |

7.15.

Интегрираната система за администриране и контрол ограничава нивото на грешки при директните плащания

| 7.16. | Основният инструмент за управление на преките плащания е Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК) (8), която включва Система за идентификация на земеделските парцели (СИЗП). ИСАК прави взаимовръзка между бази данни за земеделски стопанства, заявления за помощи и земеделски площи, които се използват от разплащателните агенции за извършване на административни кръстосани проверки на всички заявления за помощи. СИЗП е географска информационна система, която съдържа пространствени данни от множество източници, които заедно образуват регистър на земеделските площи в държавите членки. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Констатациите на Сметната палата потвърждават, че СИЗП по-специално има значителен принос за предотвратяване и намаляване на процента грешки (9). Както Сметната палата е посочвала преди, плановете за действие на държавите членки под надзора на Комисията са довели до подобряване на надеждността на съдържащите се в СИЗП данни относно допустимостта на земята (10). |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Въвеждането в ИСАК на геопространствено заявление за подпомагане (11), което дава възможност на земеделските стопани да представят искания за плащане онлайн, както и фактът, че разплащателните агенции вече извършват предварителни кръстосани проверки на заявленията за помощи на земеделските стопани, са помогнали да се намали нивото на грешки при преките плащания (12). |
| --- | --- |

7.18.

Други разходни области — сложните условия за допустимост увеличават риска от грешки

| 7.19. | Сметната палата провери 136 операции в областта на развитието на селските райони, 14 пазарни мерки и 6 операции, свързани с разходите в рибарството, околната среда и действията в областта на климата. По-голямата част от разходите в тези области подлежат на възстановяване и се подчиняват на сложни условия за допустимост, което увеличава риска от грешки (вж. точки 1.16, 1.19 и 1.20). Резултатите от тестовете на операциите по държави членки са обобщени в
  приложение 7.2. |
| --- | --- |

7.19.

Развитие на селските райони

| 7.20. | През периода 2014—2020 г. Комисията е одобрила 118 национални и регионални програми за развитие на селските райони в държавите членки (13). Тези програми включват 20 мерки и 67 подмерки, попадащи в две широки категории разходи:






  а) | помощ за инвестиционни проекти в подкрепа на социалното и икономическото развитие на селските райони; |
| --- | --- | --- |

7.20.

а)

помощ за инвестиционни проекти в подкрепа на социалното и икономическото развитие на селските райони;

| б) | плащания, основаващи се на размера на земеделските площи или на броя животни. |
| --- | --- |

б)

плащания, основаващи се на размера на земеделските площи или на броя животни.

| 7.21. | Мерките и подмерките се управляват от конкретни правила за изпълнение и следва да спазват като цяло сложни условия за допустимост. Извършените от Сметната палата тестове на операциите включват 16 мерки по 30 програми в 18 държави членки. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | От проверените 136 операции за развитие на селските райони 104 не са засегнати от грешки, а 20 съдържат грешки под 20 % от одитираната сума. При 6 случая Сметната палата установи грешки с отражение равно на или надвишаващо 20 %. За 6 плащания Сметната палата установи проблеми, свързани със съответствието, без финансово отражение. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Бяха проверени 66 плащания за инвестиционни проекти, като например модернизация на стопанства, проекти за развитие на стопанска дейност и подпомагане за основни услуги и обновяване на селата в селските райони. Сметната палата остойности 11 грешки, включително 3 случая, в които бенефициентите не отговарят на условията за допустимост (вж.
  каре 7.3
  ), и 7 проекта с декларирани недопустими разходи. При останалата операция Сметната палата установи грешка, дължаща се на неспазване на правилата за отпускане на безвъзмездна финансова помощ.







  Каре 7.3


  Някои бенефициенти не отговарят на правилата за допустимост за инвестиции в земеделски стопанства и за проекти за развитие на стопанска дейност

  В Полша бенефициент, заедно с други членове на семейството си, е подал съвместно заявление за подпомагане за изграждане на свинарник с капацитет за не повече от 600 свине майки. Всеки от съвместните бенефициенти е кандидатствал за максималното равнище на подпомагане, което е около 215 000 евро. Тъй като целта на тази мярка е да подкрепи развитието на малките и средните земеделски стопанства, в условията за допустимост се посочва, че икономическият размер на стопанствата на кандидатите не трябва да надхвърля 250 000 евро, а площта не трябва да е повече от 300 хектара. Бенефициентите са декларирали, че извършват дейност като независими стопанства. Сметната палата установи, че те са имали дялово участие в семейна фирма, осъществяваща дейност на същото място. Като взеха предвид дела на бенефициента в семейната фирма, одиторите констатираха, че неговото общо участие надхвърля максималния допустим икономически размер на стопанството. И в миналото Сметната палата е разкривала големи грешки в допустимостта в няколко държави членки на ЕС, свързани с участието на бенефициенти, които не отговарят на условията за подкрепа за малки и средни предприятия (14).
  В качеството си на млад земеделски стопанин, един бенефициент в Естония е получил помощ за започване на стопанска дейност в земеделско стопанство. В правилата за допустимост се уточнява, че всички членове на Управителния съвет трябва да бъдат млади земеделски стопани, за да се гарантира, че тези стопани ще имат контрол върху стопанството през целия период на установяване на неговата дейност. След изплащането на първоначалния транш на помощта, но все още в рамките на стартовия период, Управителният съвет е приел втори член, който не е млад земеделски стопанин. Считано от този момент, бенефициентът е станал недопустим за подпомагане. Компетентните органи на Естония са изплатили втори транш, без да са установили нарушението на условията за допустимост за подпомагане.
  В Италия Сметната палата откри още един недопустим бенефициент, който е получил помощ за започване на стопанска дейност като млад земеделски стопанин. Причината за тази грешка е подобна на описаната в посочения по-горе случай в Естония. Италианските органи са решили да изискат събирането на изплатените средства след одитното посещение от Сметната палата. |
| --- | --- |

7.23.

Каре 7.3

Някои бенефициенти не отговарят на правилата за допустимост за инвестиции в земеделски стопанства и за проекти за развитие на стопанска дейност

В Полша бенефициент, заедно с други членове на семейството си, е подал съвместно заявление за подпомагане за изграждане на свинарник с капацитет за не повече от 600 свине майки. Всеки от съвместните бенефициенти е кандидатствал за максималното равнище на подпомагане, което е около 215 000 евро. Тъй като целта на тази мярка е да подкрепи развитието на малките и средните земеделски стопанства, в условията за допустимост се посочва, че икономическият размер на стопанствата на кандидатите не трябва да надхвърля 250 000 евро, а площта не трябва да е повече от 300 хектара. Бенефициентите са декларирали, че извършват дейност като независими стопанства. Сметната палата установи, че те са имали дялово участие в семейна фирма, осъществяваща дейност на същото място. Като взеха предвид дела на бенефициента в семейната фирма, одиторите констатираха, че неговото общо участие надхвърля максималния допустим икономически размер на стопанството. И в миналото Сметната палата е разкривала големи грешки в допустимостта в няколко държави членки на ЕС, свързани с участието на бенефициенти, които не отговарят на условията за подкрепа за малки и средни предприятия (14).

В качеството си на млад земеделски стопанин, един бенефициент в Естония е получил помощ за започване на стопанска дейност в земеделско стопанство. В правилата за допустимост се уточнява, че всички членове на Управителния съвет трябва да бъдат млади земеделски стопани, за да се гарантира, че тези стопани ще имат контрол върху стопанството през целия период на установяване на неговата дейност. След изплащането на първоначалния транш на помощта, но все още в рамките на стартовия период, Управителният съвет е приел втори член, който не е млад земеделски стопанин. Считано от този момент, бенефициентът е станал недопустим за подпомагане. Компетентните органи на Естония са изплатили втори транш, без да са установили нарушението на условията за допустимост за подпомагане.

В Италия Сметната палата откри още един недопустим бенефициент, който е получил помощ за започване на стопанска дейност като млад земеделски стопанин. Причината за тази грешка е подобна на описаната в посочения по-горе случай в Естония. Италианските органи са решили да изискат събирането на изплатените средства след одитното посещение от Сметната палата.

| 7.24. | Сметната палата провери 70 операции, свързани с площ или брой животни, декларирани от земеделските стопани, като например плащания за изпълнение на ангажименти за агроекология и климат, компенсаторни плащания за земеделски стопани в райони с природни ограничения или плащания за биологично земеделие. Сред тях Сметната палата установи 14 случая на декларирани по-големи допустими площи или брой животни, въпреки че 10 от тях са били завишени с по-малко от 5 %. Сметната палата установи също така един случай, в който разплащателната агенция е изчислила неправилно размера на помощта. |
| --- | --- |

7.24.

Пазарни мерки

| 7.25. | Селскостопанските пазарни мерки формират няколко различни схеми, които са обект на редица условия за допустимост. Между 14-те операции от извадката Сметната палата установи 3 случая, при които разплащателните агенции са възстановили недопустими разходи, и един случай на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

7.25.

Рибарство, околна среда и действия по климата

| 7.26. | Критериите за подбор и изискванията за допустимост за проектите в областите на политика рибарство, околна среда и действия в областта на климата също се различават. От шестте проверени операции Сметната палата откри три проекта, които не са спазили всички изисквания за допустимост и поради това имат отражение върху изчисления процент грешки. |
| --- | --- |

7.26.

Годишни отчети за дейността и други управленски документи

Докладване от страна на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ относно законосъобразността и редовността на разходите на ОСП

| 7.27. | Плащанията по ОСП се проверяват с помощта на ИСАК (вж. точки 7.16—7.18 за преките плащания), както и чрез други системи за контрол (вж.
  каре 7.4
  ). Директорът на всяка от 76-те разплащателни агенции предоставя на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ годишна декларация за управлението относно ефективността на нейните системи за контрол, заедно с доклад относно извършените от разплащателната агенция административни проверки и проверки на място („статистически данни за контрола“). От 2015 г. насам, за да осигурят допълнителна увереност, от сертифициращите органи се изисква да предоставят за всяка разплащателна агенция годишно становище относно законосъобразността и редовността на разходите, за които държавите членки са поискали възстановяване (15).






  Каре 7.4


  Модел за получаване на увереност за ОСП за периода 2014—2020 г.
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

7.27.

Каре 7.4

Модел за получаване на увереност за ОСП за периода 2014—2020 г.

Image 47

Източник:

ЕСП.

| 7.28. | ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ използва националните статистически данни за контрола, които получава от разплащателните агенции. Тя прави също така корекции въз основа на резултатите от одитите на сертифициращите органи и на собствените си проверки и професионална преценка и по този начин изчислява коригирани проценти грешки за преките плащания, пазарните мерки и мерките за развитие на селските райони. След това тя приспада от тази стойност очакваните (16) бъдещи финансови корекции и събирания на вземания, за да изчисли изложената на риск окончателна сума (вж.
  каре 7.5
  ).






  Каре 7.5


  Информация относно редовността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

7.28.

Каре 7.5

Информация относно редовността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“

Image 48

Източник:

ЕСП.

| 7.29. | Сметната палата провери докладите на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ относно нейните посещения за преглед на 18 сертифициращи органa през 2018 г. За пет разплащателни агенции (17) Сметната палата разгледа:






  — | проверките на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и на сертифициращите органи относно статистическите данни за контрола; |
| --- | --- | --- |

7.29.

—

проверките на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и на сертифициращите органи относно статистическите данни за контрола;

| — | изчислението на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ на коригирания процент грешки. |
| --- | --- |

—

изчислението на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ на коригирания процент грешки.

| 7.30. | Сметната палата също така извърши преглед на представеното в ГОД общо изчисление на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ на коригирания процент грешки за ОСП, оценката на бъдещи корекции и подлежащи на събиране вземания и изчислението на окончателния размер на изложената на риск сума. |
| --- | --- |

7.30.

ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е прилагала последователно своята методология

| 7.31. | ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ прилага последователно своята методология при прегледа на статистическите данни за контрола на разплащателните агенции, при посещенията си при сертифициращите органи и при представянето в своя ГОД на информацията относно редовността. Промените, въведени наскоро в наръчника за одит на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, са в съответствие с препоръките на Сметната палата (18) и на Службата за вътрешен одит на Комисията (19). |
| --- | --- |

7.31.

При посещенията за преглед на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ са установени недостатъци в работата на сертифициращите органи

| 7.32. | През 2018 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е извършила посещения за преглед на 17 сертифициращи органа и е установила редица проблеми, между които:






  — | методологията за съставяне на извадки на 9 сертифициращи органа не е съответствала напълно на насоките, публикувани от Комисията, а в 3 от случаите тя е установила, че това се е отразило на представителността на извадките на сертифициращите органи; |
| --- | --- | --- |

7.32.

—

методологията за съставяне на извадки на 9 сертифициращи органа не е съответствала напълно на насоките, публикувани от Комисията, а в 3 от случаите тя е установила, че това се е отразило на представителността на извадките на сертифициращите органи;

| — | 9 сертифициращи органа, в т.ч. 8, посочени в тирето по-горе, не са проверили в достатъчна степен условията за допустимост или поетите ангажименти за земеделска дейност. |
| --- | --- |

—

9 сертифициращи органа, в т.ч. 8, посочени в тирето по-горе, не са проверили в достатъчна степен условията за допустимост или поетите ангажименти за земеделска дейност.

| 7.33. | През последните четири години (2015—2018 г.) ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е извършила посещения за преглед, обхващащи избрани категории разходи на около 80 % от сертифициращите органи, и е достигнала до заключението, че може да разчита изцяло на работата на около една четвърт от тях. Обобщението на Сметната палата на резултатите от 18-те посещения за преглед през 2018 г. е представено в
  каре 7.6
  . Както ЕСП отбеляза миналата година, изисква се по-нататъшно подобряване на работата на сертифициращите органи, ако Комисията иска да използва работата им като основен източник на увереност относно редовността на разходите в рамките на ОСП (20).






  Каре 7.6


  Обобщение на резултатите от посещенията за преглед, обхващащ избрани категории разходи, проверени от сертифициращите органи през 2018 г.
















  Източник: | ЕСП въз основа на проверки, извършени от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. |
| --- | --- | --- |

7.33.

Каре 7.6

Обобщение на резултатите от посещенията за преглед, обхващащ избрани категории разходи, проверени от сертифициращите органи през 2018 г.

Image 49

Източник:

ЕСП въз основа на проверки, извършени от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“.

Фиксираните корекции на докладваните от държавите членки проценти грешки съставляват голяма част от процентите грешки, публикувани от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“

| 7.34. | Въз основа на статистическите данни за контрола на разплащателните агенции държавите членки отчитат общо ниво на грешки от близо 1 % (21) за разходите в областта на ОСП като цяло. Сметната палата провери корекциите, направени от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, спрямо докладваните от държавите членки проценти грешки (вж. точка 7.28). Както и в предходни години ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ базира голяма част от корекциите върху собствените си проверки на системите и разходите на разплащателните агенции. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ изчислява по-голямата част от тези корекции като фиксирани единни ставки, отразяващи значимостта и степента на установените от нея слабости в системите за контрол. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | В ГОД на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ се изчислява, че сумата, изложена на риск при плащане, е около 2,1 % за разходите в областта на ОСП като цяло и около 1,8 % за преките плащания. Комисията представя тези резултати и в своя ГДУИ. |
| --- | --- |

7.35.

Годишен отчет за дейността на ГД „Действия по климата“

| 7.36. | Сметната палата провери ГОД на ГД „Действия по климата“. Отчетът е изготвен в съответствие с вътрешните инструкции на Комисията. Тъй като Сметната палата не формира извадка на операции в областта на действията за климата през 2018 г., тя не разполага с одитни резултати, които да сравни с информацията относно редовността на разходите, докладвана от ГД „Действия по климата“. |
| --- | --- |

7.36.

Заключение и препоръки

Заключение

| 7.37. | Като цяло одитните доказателства, получени от Сметната палата и представени в настоящата глава, показват, че разходите по функция от МФР „Природни ресурси“ са засегнати от съществено ниво на грешки. По отношение на функция „Природни ресурси“ като цяло извършеното от Сметната палата тестване на операциите показва, че общият процент грешки е в размер на 2,4 % (вж.
  приложение 7.1
  ). Резултатите на Сметната палата обаче сочат, че нивото на грешки не е съществено по отношение на преките плащания в рамките на ЕФГЗ, които представляват 72 % от разходите по тази функция от МФР. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Изчислението на Комисията, публикувано в нейния ГДУИ (вж. точка 7.35), на изложените на риск при плащане суми за разходите в областта на ОСП като цяло и за преките плащания отговаря на заключението на Сметната палата. |
| --- | --- |

7.38.

Препоръки

| 7.39. | В
  приложение 7.3
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на шестте препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2015 г. Комисията е изпълнила тези препоръки изцяло. |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | В Годишния си доклад за 2017 г. Сметната палата отправи препоръки на Комисията с целева дата на изпълнение в края на 2019 г. Те са свързани с действията на държавите членки за преодоляване на причините за грешките и с качеството на работа на сертифициращите органи. Тези препоръки са актуални и за тазгодишните констатации и заключения и Сметната палата своевременно ще извърши последващ преглед на изпълнението им. |
| --- | --- |

7.40.

Част 2: Изпълнение

| 7.41. | През 2018 г. ЕСП публикува осем специални доклада относно разходите, свързани с устойчивото използване на природните ресурси. Специалните доклади относно ОСП разглеждат въпроси като възобновяемата енергия в селските райони, схемата за основно плащане, вариантите за финансиране на проекти за развитие на селските райони, както и хуманното отношение към животните. Сметната палата публикува също така доклади относно замърсяването на въздуха, улавянето и съхранението на въглероден диоксид, предотвратяването на наводнения и опустиняването. Освен това Сметната палата публикува информационно-аналитичен документ относно бъдещето на ОСП и становище относно законодателните предложения във връзка с ОСП за периода след 2020 г. (вж. точки 3.50—3.52). |
| --- | --- |

7.41.

| 7.42. | По време на тестовете на редовността на операциите през 2018 г. Сметната палата провери:






  а) | доставката и разходите за действията за развитие на селските райони, включени в извадката, като се съсредоточи върху крайните продукти; |
| --- | --- | --- |

7.42.

а)

доставката и разходите за действията за развитие на селските райони, включени в извадката, като се съсредоточи върху крайните продукти;

| б) | Измерването и отчитането на резултатите от изпълнението на Комисията и държавите членки в рамките на общата рамка за мониторинг и оценка на ОСП, като се съсредоточи върху резултатите от действията. |
| --- | --- |

б)

Измерването и отчитането на резултатите от изпълнението на Комисията и държавите членки в рамките на общата рамка за мониторинг и оценка на ОСП, като се съсредоточи върху резултатите от действията.

Оценка на изпълнението на действията за развитие на селските райони

| 7.43. | Сметната палата провери извадка от 113 действия за развитие на селските райони (22) в 18 държави членки по 13 мерки, които включват:






  — | компенсаторни плащания за земеделските стопани, които поемат ангажименти за агроекология и климат или за селскостопанска дейност в райони с природни ограничения; |
| --- | --- | --- |

7.43.

—

компенсаторни плащания за земеделските стопани, които поемат ангажименти за агроекология и климат или за селскостопанска дейност в райони с природни ограничения;

| — | подкрепа за модернизация на земеделските стопанства, като например строителство на сгради или закупуване на ново оборудване; |
| --- | --- |

—

подкрепа за модернизация на земеделските стопанства, като например строителство на сгради или закупуване на ново оборудване;

| — | предоставяне на стартова помощ на млади земеделски стопани; |
| --- | --- |

—

предоставяне на стартова помощ на млади земеделски стопани;

| — | помощ за основни услуги и обновяване на селата в селските райони. |
| --- | --- |

—

помощ за основни услуги и обновяване на селата в селските райони.

| 7.44. | Сметната палата извърши оценка на това дали:






  — | действията са постигнали очакваните крайни продукти; |
| --- | --- | --- |

7.44.

—

действията са постигнали очакваните крайни продукти;

| — | държавите членки са извършили проверка на основателността на разходите, декларирани във връзка с инвестиционни проекти; |
| --- | --- |

—

държавите членки са извършили проверка на основателността на разходите, декларирани във връзка с инвестиционни проекти;

| — | са използвани подходящи опростени варианти за разходите. |
| --- | --- |

—

са използвани подходящи опростени варианти за разходите.

Повечето действия са постигнали очакваните крайни продукти

| 7.45. | Към момента на одита на ЕСП 103 от 113-те проверени действия са били завършени. При 10-те случая, в които действията не са реализирали планираните крайни продукти, инвестициите не са били извършени в съответствие с приложимите правила и спецификации или бенефициентите са завишили допустимата земеделска площ. |
| --- | --- |

7.45.

Държавите членки са проверили основателността на разходите като цяло, но не са използвали в достатъчна степен опростените варианти за разходите

| 7.46. | При 47 от 49 проверени от ЕСП проекти за инвестиции в стопанства и за развитие на стопанска дейност, държавите членки са въвели процедури, чиято цел е да се провери дали декларираните разходи са разумни, като например дали са използвани процедури за възлагане на обществена поръчка, референтни разходи или сравняване на офертите. При един от случаите обаче е установено неспазване на установените процедури. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | Сметната палата е посочвала и преди, че за някои проекти опростените варианти за разходите имат потенциала да опростят администрирането и да държат разходите под контрол (23). Това се отнася особено до мерки, които съдържат действия със сходни видове дейности и разходи (24). |
| --- | --- |

7.47.

| 7.48. | Държавите членки са използвали опростени варианти за разходите, като например еднократни общи суми или единни ставки, при три от 49-те проекта (вж. примера в
  каре 7.7
  ). Националните органи са могли да използват опростени варианти за разходите поне за някои разходи при други 16 проекта. В своя Специален доклад No 11/2018 Сметната палата отправи препоръки към Комисията, насочени към насърчаване на подходящото използване на опростените варианти за разходите.






  Каре 7.7


  Пример за използване на опростените варианти за разходите






  Във Финландия от бюджета на ЕС чрез единни ставки са отпуснати средства за непреките разходи на проект за местно развитие. Националните органи предварително са определили категориите непреки разходи и са изчислили финансирането като еднакъв процент от съответните преки разходи по проекта. |
| --- | --- |

7.48.

Каре 7.7

Пример за използване на опростените варианти за разходите

Във Финландия от бюджета на ЕС чрез единни ставки са отпуснати средства за непреките разходи на проект за местно развитие. Националните органи предварително са определили категориите непреки разходи и са изчислили финансирането като еднакъв процент от съответните преки разходи по проекта.

Обща рамка за наблюдение и оценка на ОСП

| 7.49. | Общата рамка за мониторинг и оценка на ОСП (ОРМО) представлява набор от правила, процедури и показатели, чрез които следва да се предоставя всеобхватна редовна оценка за напредъка, ефективността и ефикасността на всяка мярка по отношение на целите на ОСП (25). Показателите са разработени така, че да: а) описват продуктите от действията по линия на ОСП (показатели за крайни продукти); б) измерват незабавните промени в резултат на мярката (показатели за резултати); в) показват дългосрочните последици от дадена дейност по отношение на нейния принос за постигането на общите цели на ОСП (показатели за въздействие) (26). Общата рамка за мониторинг и оценка (ОРМО) съдържа изискването Комисията и държавите членки да извършват оценки въз основа на многогодишен план (27). |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Сметната палата извърши преглед на показателите за 113 плащания за развитие на селските райони и за 95 преки плащания, като взе под внимание определенията в
  каре 7.8
  . Сметната палата се съсредоточи върху показателите за резултатите, които би трябвало да имат пряка връзка с действията. Тази проверка допълни работата на ЕСП, свързана с използването на показатели за изпълнението на програмно равнище, които са описани в
  глава 3
  .






  Каре 7.8


  Определение за вложени ресурси, крайни продукти, резултати и въздействие
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

7.50.

Каре 7.8

Определение за вложени ресурси, крайни продукти, резултати и въздействие

Image 50

Източник:

ЕСП.

| 7.51. | ЕСП взе предвид своите предишни констатации относно ОРМО (28). Сметната палата е отбелязвала и преди, че системата за мониторинг и оценка следва да предоставя информация относно това дали разходите са ефективни и ефикасни. По-специално показателите за резултати следва да посочват преките и непосредствените ефекти от дадено действие, т.е. това, което действително е постигнато от разходите (29). |
| --- | --- |

7.51.

Слабости при показателите за резултатите, свързани с разходите за развитие на селските райони

| 7.52. | Сметната палата вече е докладвала относно възможността действията за развитие на селските райони да не постигнат планираните резултати, въпреки постигането на договорените физически крайни продукти (30). Тази година Сметната палата установи, че повечето действия са постигнали очакваните крайни продукти (вж. точка 7.45), но въпреки това все още са налице някои слабости при използването на показателите за резултати при разходите за развитие на селските райони. Резултатите от извършения от Сметната палата преглед са обобщени в
  каре 7.9
  и са описани в точките по-долу.






  Каре 7.9


  Слабости при измерването и отчитането на резултатите от изпълнението при разходите за развитие на селските райони
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

7.52.

Каре 7.9

Слабости при измерването и отчитането на резултатите от изпълнението при разходите за развитие на селските райони

Image 51

Източник:

ЕСП.

Показателите за резултати на ОРМО не обхваща всички разходи за развитие на селските райони.

| 7.53. | От 113 проверени действия за развитие на селските райони Сметната палата установи, че при 35 няма съответен показател за резултати, който да измерва непосредственото и прякото въздействие от действията (вж.
  каре 7.10
  ). Такъв е случаят по мярка 13 („Плащания за райони с природни или други специфични ограничения“) и по пет други подмерки (31). |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Сметната палата установи, че при 15 от 35 проекта без показатели за резултати по ОРМО държавите членки са използвали вместо липсващите показатели своите собствени национални показатели (вж.
  каре 7.10
  ).






  Каре 7.10


  20 от общо 113 (18 %) проекта за развитие на селските райони не са били обект на мониторинг, ориентиран към резултати
















  Източник: | ЕСП. |
| --- | --- | --- |

7.54.

Каре 7.10

20 от общо 113 (18 %) проекта за развитие на селските райони не са били обект на мониторинг, ориентиран към резултати

Image 52

Източник:

ЕСП.

Ограничена информация относно приноса на разходите за целевата област

| 7.55. | При пет от проверените 14 целеви области липсва ясна връзка между целите и свързаните с тях показатели за резултати. Вследствие на това информацията за това дали подпомаганите действия са допринесли за постигането на целите е ограничена. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Например целева област 2Б е създадена за улесняване на навлизането на земеделски стопани с подходяща квалификация в селскостопанския сектор и на приемствеността между поколенията. По-голямата част от разходите в рамките на тази целева област се състои от плащания за започване на стопанска дейност за млади земеделски стопани. Единственият показател за резултати е процентът на земеделските стопанства с подкрепен бизнес план за развитие/инвестиции за млади земеделски стопани. Този показател предоставя ограничена информация относно уменията на земеделските стопани, които навлизат в сектора на земеделието, и относно нивото на приемственост между поколенията. |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Сметната палата установи три случая, при които критериите за допустимост за избор на действия не са имали никаква връзка със съответните показатели за изпълнението (вж. примерите в
  каре 7.11
  ). Поради това тези действия не са допринесли за целите на приоритетната област.






  Каре 7.11


  Проекти, които нямат връзка с целите на приоритетната област






  В Германия проект за изграждане на насипи за предотвратяване на наводнения с цел защита на средновековен град е изпълнен и отчетен по приоритетна област 3Б „Подпомагане на превенцията и управлението на риска на стопанствата“. Свързаният с това показател за резултати е „Процент на стопанствата, които участват в схеми за управление на риска“.
  Компетентните органи на Швеция отчитат финансиране за популяризиране и маркетинг на земеделски дейности, класифицирани като допринасящи за приоритетна област 4Б „Подобряване управлението на водите“. Показателят за резултати за тази приоритетна област е „Процент на земеделската земя, обхваната от договори за управление с цел подобряване на управлението на водите“. |
| --- | --- |

7.57.

Каре 7.11

Проекти, които нямат връзка с целите на приоритетната област

В Германия проект за изграждане на насипи за предотвратяване на наводнения с цел защита на средновековен град е изпълнен и отчетен по приоритетна област 3Б „Подпомагане на превенцията и управлението на риска на стопанствата“. Свързаният с това показател за резултати е „Процент на стопанствата, които участват в схеми за управление на риска“.

Компетентните органи на Швеция отчитат финансиране за популяризиране и маркетинг на земеделски дейности, класифицирани като допринасящи за приоритетна област 4Б „Подобряване управлението на водите“. Показателят за резултати за тази приоритетна област е „Процент на земеделската земя, обхваната от договори за управление с цел подобряване на управлението на водите“.

Повечето показатели за резултати имат ограничения и недостатъци

| 7.58. | Малко показатели за резултати измерват преките ефекти от помощта. В действителност 17 от 25-те показатели за резултати в областта на развитието на селските райони измерват нивото на предоставеното подпомагане, а не дали то ефективно е допринесло за приоритетната област (32). |
| --- | --- |

7.58.

| 7.59. | Някои показатели за резултати са неточни. Един от показателите за измерване на ефектите по мярка 7 („Основни услуги и обновяване на селата в селските райони“) е „процент на селското население, ползващо се от подобрени услуги/инфраструктури“. „Население“ се определя като размер на населението в района (например община, група от общини...), което се ползва от услуги/инфраструктури. В такива случаи държавите членки може да отчитат цялото население на общината, в която е изпълнено дадено действие, независимо от действителния брой потребители, ползващи се от облагите, които е създало финансираното действие. Сметната палата вече е посочила този проблем за предходния програмен период (2007—2013 г.) (33). |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Шест от показателите за резултати използват проучвания на извадки от приключени операции във връзка с приоритетната област. Методологията за тяхното изчисляване се базира на общи насоки, издадени от Комисията след като изпълнението на проектите е било започнало. |
| --- | --- |

7.60.

Подобни слабости се наблюдават и при показателите за резултати при преките плащания

| 7.61. | Извършената от Сметната палата проверка на извадката от преки плащания потвърди основните слабости в мониторинга на резултатите от изпълнението, които Сметната палата докладва в два специални доклада: Специален доклад No 1/2016 „Добре планирана и основана на надеждни данни ли е системата на Комисията за измерване на резултатите по отношение на доходите на земеделските стопани?“; и Специален доклад No 10/2017 „Необходима е по-добра насоченост на помощта от ЕС за младите земеделски стопани, за да се насърчи ефективна приемственост между поколенията“. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Една от целите на преките плащания за млади земеделски стопани е „подобряване на конкурентоспособността на земеделието“. Въпреки това съответните показатели за резултати не са ясно свързани с естеството на плащанията, тъй като измерват „добавената стойност за първичните производители във веригата на доставка на храни“, „търговията със селскостопански продукти на ЕС“ и „сравнението на цените на стоките в ЕС със световните цени“ (34). |
| --- | --- |

7.62.

| 7.63. | В предишни доклади Сметната палата е докладвала относно резултатите от изпълнението при плащането за екологизиране (35). Тя е констатирала, че използваните от Комисията показатели за резултати, които измерват „дела на площите, върху които се прилагат практики за екологизиране“, са от ограничена полза за мониторинга на постигнатите от екологизирането резултати. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | След периодите на засушаване през 2017 г. и 2018 г. някои държави членки са разрешили на земеделските стопани да използват за производство земите, декларирани като „екологично насочени площи“ (36) (предимно земи, оставени под угар). Държавите членки са докладвали реализираните крайни продукти и резултати въз основа на първоначално декларираните от земеделските стопани екологично насочени площи, вместо действително използваната земя. Това се е отразило неблагоприятно върху надеждността на показателите за крайни продукти и за резултати при плащанията за екологизиране. |
| --- | --- |

7.64.

Заключение и препоръки

Заключение

| 7.65. | Повечето от приключените действия за развитие на селските райони, проверени от Сметната палата, са реализирали очакваните крайни продукти. Въпреки че като цяло държавите членки са следвали процедури, целящи да удостоверят основателността на разходите по проектите, те са използвали в твърде малка степен опростените варианти за разходите. |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | Сметната палата установи редица слабости в начина, по който Комисията и държавите членки прилагат показателите за резултати на ОРМО за измерване и отчитане на изпълнението на разходите за земеделие и развитие на селските райони в рамките на текущия програмен период 2014—2020 г. Комисията определя общите показатели за крайните продукти, резултатите и въздействието в предложението за въвеждане на основан на резултатите модел за осъществяване на ОСП за периода след 2020 г. (37) В своето Становище No 7/2018 относно предложението Сметната палата приветства прехода към основан на резултатите модел за осъществяване, но установи, че посочените показатели все още не са развити в пълна степен (38) и отправи специфични коментари, свързани с предложените показатели (39). |
| --- | --- |

7.66.

Препоръки

Препоръка 7.1 — Предприемане на мерки по отношение на слабостите при измерването и отчитането на резултатите от изпълнението на ОСП

За периода след 2020 г. Комисията следва да вземе предвид слабостите, които Сметната палата установи в настоящата рамка, с цел да се гарантира, че показателите за резултати измерват ефектите от действията, както и че те имат ясна връзка със свързаните с тях интервенции и цели на политиката (вж. точки 7.52—7.64).

Целева дата за изпълнение — 2020 г.

---

(1)  Член 110, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 352/78, (ЕО) No 165/94, (ЕО) No 2799/98, (ЕО) No 814/2000, (ЕО) No 1290/2005 и (ЕО) No 485/2008 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 549).

(2)  Член 110, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1306/2013.

(3)  Извадката се състои от 95 преки плащания, 14 пазарни мерки, 136 плащания по програмите за развитие на селските райони и 6 плащания за рибарство, околна среда и действия в областта на климата.

(4)  Белгия, България, Чехия, Дания, Германия, Естония, Гърция, Испания, Франция, Италия, Кипър, Унгария, Нидерландия, Австрия, Полша, Португалия, Румъния, Словения, Словакия, Финландия, Швеция и Обединеното кралство. Извадката включва също така три операции под пряко управление.

(5)  Сметната палата установи също така дванадесет случая на несъответствие, които нямат финансово отражение.

(6)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 1,2 % и 3,6 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(7)  Плащанията по схеми, необвързани с производството, се предоставят за всяка допустима земеделска земя, независимо дали тя се използва за производство.

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/iacs_en.

(9)  Вж. точка 7.17 от Годишния доклад на ЕСП за 2015 г., точка 7.13 от Годишния доклад на ЕСП за 2016 г. и точка 7.16 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(10)  Вж. точка 7.17 от Годишния доклад на ЕСП за 2015 г.

(11)  Вж. точки 7.46—7.55 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(12)  Вж. точка 7.15 от Годишния доклад на ЕСП за 2016 г. и точка 7.16 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(13)  Регламент (ЕС) No 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стp. 487).

(14)  Вж. точка 7.26 от Годишния доклад на ЕСП за 2016 г.

(15)  Вж. Специален доклад No 7/2017 на ЕСП „Новата роля на сертифициращите органи в областта на разходите за ОСП: положителна стъпка към модел за единен одит, но със съществени слабости, които следва да се преодолеят“.

(16)  ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ използва 5-годишна верижна коригирана средна стойност на финансовите корекции и събиранията на вземания с цел да оцени корективния капацитет.

(17)  Испания (Андалусия и Арагон), Италия (AGREA), Полша, Обединеното кралство (Шотландия)

(18)  В точка 7.67 (препоръка 5) от Годишния доклад на ЕСП за 2015 г. ЕСП препоръчва на Комисията да актуализира наръчника за одит на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, като включи подробни изисквания по отношение на одитните процедури и документацията за верифицирането на данните, предоставени от държавите членки и използвани при изчисляване на финансовите корекции.

(19)  След одита през 2017 г. на стратегията за контрол на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ за ОСП за периода 2014—2020 г., Службата за вътрешен одит препоръчва на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ да засили своята процедура за изчисляване на финансовите корекции и за актуализиране на наръчника за одит, когато това е необходимо.

(20)  Вж. точка 7.37 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(21)  Най-късно до 15 юли всяка година държавите членки трябва да представят пред ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ два набора от статистически данни: данни за контрола (база данни с подробна информация за всички бенефициенти, подали заявки за плащания, като се посочва дали са били обект на административни проверки и проверки на място, и се представят резултатите от тези проверки) и статистическите данни за контрола (обобщени резултати от проверките по основните бюджетни редове).

(22)  От извадката от 136 операции в областта на развитието на селските райони ЕСП обхвана 113-те одобрени действия от настоящия програмен период (2014—2020 г.).

(23)  Вж. точка 7.63 от Годишния доклад на ЕСП за 2017 г.

(24)  Вж. точка 56 от Специален доклад 11/2018 „Новите варианти за финансиране на проекти за развитие на селските райони – опростени, но не и насочени към резултатите“.

(25)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-glance/cmef_en.

(26)  Специален доклад 1/2016 „Добре планирана и основана на надеждни данни ли е системата на Комисията за измерване на резултатите по отношение на доходите на земеделските стопани?“

(27)  Държавите членки е следвало да изпратят първите оценки за периода 2014—2020 г. до юни 2019 г.

(28)  По-специално изложеното в Специален доклад No 12/2013 на ЕСП „Как Комисията и държавите членки доказват правилното разходване на бюджета на ЕС, отпуснат за политиката за развитие на селските райони?“; Специален доклад No 12/2015 „Приоритетът на ЕС за насърчаване на основана на знания икономика в селските райони е засегнат от слабости в управлението на мерките за трансфер на знания и за консултантски услуги“; Специален доклад No 1/2016 „Добре планирана и основана на надеждни данни ли е системата на Комисията за измерване на резултатите по отношение на доходите на земеделските стопани?“; Специален доклад No 10/2017 „Необходима е по-добра насоченост на помощта от ЕС за младите земеделски стопани, за да се насърчи ефективна приемственост между поколенията“; Специален доклад No 16/2017 „Програми за развитие на селските райони: необходимо е опростяване и по-голяма насоченост към резултатите“.

(29)  Специален доклад 12/2013 „Как Комисията и държавите членки доказват правилното разходване на бюджета на ЕС, отпуснат за политиката за развитие на селските райони?“

(30)  Вж. точка 79 от Специален доклад 25/2015 на ЕСП „Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“.

(31)  1.2 („Демонстрационни дейности и действия за осведомяване“), 4.2 („Инвестиции в преработката, предлагането на пазара и/или развитието на селскостопански продукти“), 4.3 („Инвестиции в инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането или адаптирането на селското и горското стопанство“), 8.3 („Предотвратяване на щети по горите от горски пожари, природни бедствия и катастрофични събития“) и 19.4 („Подкрепа във връзка с текущите разходи и популяризиране“).

(32)  Например показателят „процент на земеделските стопанства, получаващи подпомагане по програмата за развитие на селските райони за инвестиции в преструктуриране или модернизация“ представлява общият брой на земеделските стопанства, получаващи подпомагане за инвестиции в преструктуриране и/или модернизация по мярка 4, разделен на общия брой на земеделските стопанства през базовата година.

(33)  Вж. точка 81 от Специален доклад No 25/2015 на ЕСП „Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“.

(34)  Вж. точки 71 и 90 от Специален доклад No 10/2017 на ЕСП „Необходима е по-добра насоченост на помощта от ЕС за младите земеделски стопани, за да се насърчи ефективна приемственост между поколенията“.

(35)  Вж. точки 7.43—7.54 от Годишния доклад на ЕСП за 2016 г. и точки 26—33 от Специален доклад No 21/2017 на ЕСП „Екологизирането — по-сложна схема за подпомагане на доходите, която все още не е екологично ефективна“.

(36)  Земеделските стопани с обработваема площ над 15 хектара трябва да направят необходимото, така че най-малко 5 % от тази площ да бъде екологично насочена и запазена за екологично полезни елементи, като например земя под угар, или живи плетове и дървета.

(37)  Вж. приложение I към COM(2018) 392: Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на правила за подпомагане за стратегическите планове, които трябва да бъдат изготвени от държавите членки по линия на Общата селскостопанска политика (стратегическите планове по ОСП) и финансирани от Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), и за отмяна на Регламент (ЕС) No 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕС) No 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета.

(38)  Становище No 7/2018 на ЕСП, точка 70.

(39)  Становище No 7/2018 на ЕСП, приложение I.

ПРИЛОЖЕНИЕ 7.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ПРОВЕРКИТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ ‘ПРИРОДНИ РЕСУРСИ’

| | 2018 г. | 2017 г. |
| --- | --- | --- |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| Преки плащания | 95 | 121 |
| Пазарни мерки, развитие на селските райони, рибарство, околна среда и действия по климата | 156 | 109 |
| Общ брой на операциите по функция „Природни ресурси“ | 251 | 230 |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| Изчислен процент грешки: „Природни ресурси“ | 2,4 % | 2,4 % |
| | Горна граница на процента грешки (UEL) | 3,6 % | |
| | Долна граница на процента грешки (LEL) | 1,2 % | |

2018 г.

2017 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Преки плащания

95

121

Пазарни мерки, развитие на селските райони, рибарство, околна среда и действия по климата

156

109

Общ брой на операциите по функция „Природни ресурси“

251

230

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки: „Природни ресурси“

2,4 %

2,4 %

Горна граница на процента грешки (UEL)

3,6 %

Долна граница на процента грешки (LEL)

1,2 %

ПРИЛОЖЕНИЕ 7.2

ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ДЕЙСТВИЯТА НА ЕС В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ИЛИ РЕГИОНИТЕ

ПРЕГЛЕД НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ ЗА ВСЯКА ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА В ОБЛАСТТА НА ПАЗАРНИТЕ МЕРКИ, РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ, РИБАРСТВОТО, ОКОЛНАТА СРЕДА И ДЕЙСТВИЯТА ПО КЛИМАТА (1)

Image 53

Източник: ЕСП.

---

(1)  С изключение на трите проверени операции при пряко управление.

ПРИЛОЖЕНИЕ 7.3

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък |
| --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Вече не е приложима | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2015 | 7.67. Въз основа на настоящия преглед и на направените констатации и заключения за 2015 г. Сметната палата препоръчва на Комисията за ЕФГЗ: | | | | | | |
| Препоръка 1: да продължи да полага усилия за проследяване на случаите на разминаване на националното законодателство със законодателството на ЕС, използвайки всички законни възможности на нейно разположение, и по-специално спиране на плащанията; | X | | | | | |
| Препоръка 2: да извършва годишен мониторинг на резултатите от оценките на качеството на СИЗП, извършвани от държавите членки, и да следи, че всички държави членки с отрицателни оценки действително предприемат необходимите корективни действия; | X | | | | | |
| За развитието на селските райони: | | | | | | |
| Препоръка 3: да следи за това всички планове за действие на държавите членки, целящи поправяне на грешки в областта на развитието на селските райони, да включват ефикасни действия в областта на възлагането на обществени поръчки; | X | | | | | |
| За ЕФГЗ и развитието на селските райони: | | | | | | |
| Препоръка 4: да извършва мониторинг и да оказва активна подкрепа на сертифициращите органи за подобряване на тяхната дейност и методология във връзка със законосъобразността и редовността на разходите, така че да предоставят надеждна информация за оценката на Комисията на коригирания процент грешки; | X | | | | | |
| Препоръка 5: да актуализира наръчника за одит на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, като включи подробни изисквания по отношение на одитните процедури и документацията за верифицирането на данните, предоставени от държавите членки и използвани при изчисляване на финансовите корекции; | X | | | | | |
| За рибарството: | | | | | | |
| Препоръка 6: да подобри съответствието с международните одитни стандарти на одитите на съответствието, извършвани от ГД „Морско дело и рибарство“. | X | | | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Вече не е приложима

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2015

7.67. Въз основа на настоящия преглед и на направените констатации и заключения за 2015 г. Сметната палата препоръчва на Комисията за ЕФГЗ:

Препоръка 1: да продължи да полага усилия за проследяване на случаите на разминаване на националното законодателство със законодателството на ЕС, използвайки всички законни възможности на нейно разположение, и по-специално спиране на плащанията;

X

Препоръка 2: да извършва годишен мониторинг на резултатите от оценките на качеството на СИЗП, извършвани от държавите членки, и да следи, че всички държави членки с отрицателни оценки действително предприемат необходимите корективни действия;

X

За развитието на селските райони:

Препоръка 3: да следи за това всички планове за действие на държавите членки, целящи поправяне на грешки в областта на развитието на селските райони, да включват ефикасни действия в областта на възлагането на обществени поръчки;

X

За ЕФГЗ и развитието на селските райони:

Препоръка 4: да извършва мониторинг и да оказва активна подкрепа на сертифициращите органи за подобряване на тяхната дейност и методология във връзка със законосъобразността и редовността на разходите, така че да предоставят надеждна информация за оценката на Комисията на коригирания процент грешки;

X

Препоръка 5: да актуализира наръчника за одит на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, като включи подробни изисквания по отношение на одитните процедури и документацията за верифицирането на данните, предоставени от държавите членки и използвани при изчисляване на финансовите корекции;

X

За рибарството:

Препоръка 6: да подобри съответствието с международните одитни стандарти на одитите на съответствието, извършвани от ГД „Морско дело и рибарство“.

X

---

ГЛАВА 8

Сигурност и гражданство

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 8.1–8.5 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Сигурност и гражданство“ от МФР | 8.2–8.4 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 8.5 |
| --- | --- |

| Част 1: Редовност на операциите | 8.6–8.17 |
| --- | --- |

| Проверка на избрани системи | 8.8–8.16 |
| --- | --- |

| Съвместно управление на ФУМИ и ФВС | 8.8–8.10 |
| --- | --- |

| Пряко/непряко управление на ФУМИ и ФВС | 8.11–8.13 |
| --- | --- |

| Програма „Храни и фуражи“ | 8.14–8.16 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 8.17 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 8.18 |
| --- | --- |

| Част 2: Изпълнение | 8.19–8.20 |
| --- | --- |

Въведение

| 8.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция „Сигурност и гражданство“ от многогодишната финансова рамка (МФР). В 
  каре 8.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази функция през 2018 г.






  Каре 8.1


  Разбивка за 2018 г. на функция „Сигурност и гражданство“ от МФР







  Разбивка на плащанията:





  Плащания и одитна популация:










  (1) | Данните включват разходи в следните области: потребители, правосъдие, права, равенство и гражданство. |
| --- | --- | --- |

8.1.

Каре 8.1

Разбивка за 2018 г. на функция „Сигурност и гражданство“ от МФР

Разбивка на плащанията:

Image 54

Плащания и одитна популация:

Image 55

(1)

Данните включват разходи в следните области: потребители, правосъдие, права, равенство и гражданство.

| (2) | Авансовите плащания и уравняванията са в съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13). |
| --- | --- |

(2)

Авансовите плащания и уравняванията са в съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13).

| Източник: | Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г. |
| --- | --- |

Източник:

Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г.

Кратко описание на функция „Сигурност и гражданство“ от МФР

| 8.2. | Тази функция обединява различни политики, чиято обща цел е да утвърдят концепцията за „европейско гражданство“ чрез създаването на пространство на свобода, правосъдие и сигурност без вътрешни граници. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Както е показано в 
  каре 8.1
  , най-значимото перо разходи е за областта „Миграция и сигурност“. Поради това повечето разходи се финансират само чрез два фонда – Фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) (1) и Фонд „Вътрешна сигурност“ (ФВС) (2). Управлението на по-голямата част от средствата по ФУМИ и ФВС е споделено между държавите членки и ГД „Миграция и вътрешни работи“ на Комисията. Целта на ФУМИ е да допринася за ефективното управление на миграционните потоци и да развива общ подход на ЕС в областта на убежището и миграцията. Фонд „Вътрешна сигурност“ има за цел да се постигне високо ниво на сигурност в ЕС. Той се състои от два инструмента (3): ФВС – Външни граници и визи и ФВС – Полиция. Първият инструмент подпомага хармонизирането на мерките за управление на границите и разработването на обща визова политика, докато вторият е насочен към сътрудничеството между правоприлагащите агенции и подобряването на капацитета за управление на рискове и кризи, свързани със сигурността. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Друга значителна част от бюджетната функция „Сигурност и гражданство“ включва финансирането на 13 децентрализирани агенции (4), чиято дейност е насочена към изпълнението на основните приоритети на ЕС в областта на миграцията и сигурността, съдебното сътрудничество и здравеопазването. На следващо място са програма „Храни и фуражи“, чиято цел е да се гарантира здравето на хората, животните и растенията на всеки етап от хранителната верига, и програма „Творческа Европа“ – рамковата програма на ЕС за подкрепа на културата и аудиовизуалния сектор. На последно място, бюджетът обхваща редица програми, насочени към изпълнението на общата цел за укрепване на областта на сигурността и гражданството – програми в областта на правосъдието, потребителите, правата, равенството и гражданството. |
| --- | --- |

8.4.

Обхват и подход на одита

| 8.5. | Прилагайки одитния подход и методите, описани в 
  приложение 1.1
  , Сметната палата провери извадка от 18 операции, подбрана с цел да ѝ позволи да формира своето становище относно разходите от бюджета като цяло, но без да е представителна за пълния обхват на разходите по тази функция от МФР (т.е. Сметната палата не изчисли общото ниво на грешки по тази функция). Този избор беше обоснован от сравнително ниското ниво на плащания за тази област на политика през 2018 г. (около 2 % от общия размер за ЕС). Извадката се състои от седем операции, изпълнени при споделено управление с държавите членки (5), шест при пряко управление и две при непряко управление от Комисията, и три операции, свързани с уравняването на авансови плащания към агенции. Сметната палата провери също така следните елементи, свързани с областта „Сигурност и гражданство“ през 2018 г.:






  а) | основните системи, използвани от ГД „Миграция и вътрешни работи“ и от държавите членки за осигуряване на увереност относно редовността на плащанията от ФУМИ и от ФВС, както и системите, използвани от ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ за осигуряване на увереност по отношение на редовността на плащанията по програмата „Храни и фуражи“; |
| --- | --- | --- |

8.5.

а)

основните системи, използвани от ГД „Миграция и вътрешни работи“ и от държавите членки за осигуряване на увереност относно редовността на плащанията от ФУМИ и от ФВС, както и системите, използвани от ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ за осигуряване на увереност по отношение на редовността на плащанията по програмата „Храни и фуражи“;

| б) | надеждността и редовността на информацията в годишните отчети за дейността на ГД „Миграция и вътрешни работи“ и ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“, последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, бъдещите финансови корекции и събирането на вземания; |
| --- | --- |

б)

надеждността и редовността на информацията в годишните отчети за дейността на ГД „Миграция и вътрешни работи“ и ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“, последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, бъдещите финансови корекции и събирането на вземания;

| в) | за част 2 от настоящата глава Сметната палата се съсредоточи върху показателите за изпълнение за ФУМИ и ФВС. |
| --- | --- |

в)

за част 2 от настоящата глава Сметната палата се съсредоточи върху показателите за изпълнение за ФУМИ и ФВС.

Част 1: Редовност на операциите

| 8.6. | От одитираните от Сметната палата 18 операции, три (17 %) са засегнати от грешки, една от които е количествено измерима и над прага на същественост от 2 %. Това е операция при споделено управление в рамките на ФУМИ в Испания (грешка от 9,4 %), разяснена в 
  каре 8.2
  . Тъй като извадката няма за цел да бъде представителна за разходите по тази функция, Сметната палата не изчисли общия процент грешки.






  Каре 8.2


  Данните за услугите за устен превод невинаги са достатъчни






  В Испания ФУМИ подкрепя обработването на молбите за убежище от националните органи чрез съфинансиране на услуги за устен превод за лицата, търсещи международна закрила. Сметната палата провери протоколите на извадка от десет сеанса на устен превод, за да определи дали условията за плащане са изпълнени. Беше установено, че в един случай протоколите не съответстват на заявените часове, не посочват на колко хора е предоставена подкрепа чрез превод, и не са надлежно подписани от служител на испанските служби за предоставяне на убежище. Следователно разходите за тази дейност са били завишени. |
| --- | --- |

8.6.

Каре 8.2

Данните за услугите за устен превод невинаги са достатъчни

В Испания ФУМИ подкрепя обработването на молбите за убежище от националните органи чрез съфинансиране на услуги за устен превод за лицата, търсещи международна закрила. Сметната палата провери протоколите на извадка от десет сеанса на устен превод, за да определи дали условията за плащане са изпълнени. Беше установено, че в един случай протоколите не съответстват на заявените часове, не посочват на колко хора е предоставена подкрепа чрез превод, и не са надлежно подписани от служител на испанските служби за предоставяне на убежище. Следователно разходите за тази дейност са били завишени.

| 8.7. | Освен това Сметната палата установи, че критериите за подбор и избор на изпълнител са били неправилно приложени при две операции — едната е свързана с безвъзмездна финансова помощ, а другата — с договор за предоставяне на услуги. Неспазването на правилата за подбор и за възлагане на обществени поръчки би могло да окаже влияние върху допустимостта на заявените разходи и да застраши доброто финансово управление на разходите на ЕС. В 
  каре 8.3
  е описано по какъв начин може да стане това.






  Каре 8.3


  Недостатъци при прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки






  Според правото на ЕС разходите, извършени от бенефициентите на средства от ЕС, следва да бъдат приемливи, обосновани и да отговарят на принципа на добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
  Изпълнителната агенция на ЕС за образование, аудиовизия и култура е отпуснала безвъзмездна финансова помощ по програма „Култура“ за един музей в Нидерландия. В общите разпоредби на споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ е посочено, че при възлагането на поръчки за стоки или услуги бенефициентът трябва да избере изпълнителя, предложил офертата с най-ниската цена или офертата с най-добро съотношение между качество и цена.
  Сметната палата провери стартирана от бенефициента тръжна процедура за редакция и публикуване на три книги. Беше установено, че поканата за представяне на оферти не съдържа ясни критерии за допустимост и критерии за подбор и в нея не е посочено дали решението за избор на изпълнител ще бъде взето въз основа на най-ниската цена или на най-доброто съотношение между качество и цена. Освен това, по време на оценката на офертите бенефициентът е коригирал цената на една от тези оферти без да се консултира с оферента и е приложил критерии за подбор, които не са били посочени в поканата за представяне на оферти.
  Следователно бенефициентът не е гарантирал, че разходите, произтичащи от този договор, са приемливи, обосновани или отговарят на принципа за добро финансово управление.
  Агенцията би могла да предотврати подобни ситуации в бъдеще, като засили, от една страна, своите насоки към бенефициентите, а и от друга, административните проверки на своите процедури за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

8.7.

Каре 8.3

Недостатъци при прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки

Според правото на ЕС разходите, извършени от бенефициентите на средства от ЕС, следва да бъдат приемливи, обосновани и да отговарят на принципа на добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.

Изпълнителната агенция на ЕС за образование, аудиовизия и култура е отпуснала безвъзмездна финансова помощ по програма „Култура“ за един музей в Нидерландия. В общите разпоредби на споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ е посочено, че при възлагането на поръчки за стоки или услуги бенефициентът трябва да избере изпълнителя, предложил офертата с най-ниската цена или офертата с най-добро съотношение между качество и цена.

Сметната палата провери стартирана от бенефициента тръжна процедура за редакция и публикуване на три книги. Беше установено, че поканата за представяне на оферти не съдържа ясни критерии за допустимост и критерии за подбор и в нея не е посочено дали решението за избор на изпълнител ще бъде взето въз основа на най-ниската цена или на най-доброто съотношение между качество и цена. Освен това, по време на оценката на офертите бенефициентът е коригирал цената на една от тези оферти без да се консултира с оферента и е приложил критерии за подбор, които не са били посочени в поканата за представяне на оферти.

Следователно бенефициентът не е гарантирал, че разходите, произтичащи от този договор, са приемливи, обосновани или отговарят на принципа за добро финансово управление.

Агенцията би могла да предотврати подобни ситуации в бъдеще, като засили, от една страна, своите насоки към бенефициентите, а и от друга, административните проверки на своите процедури за възлагане на обществени поръчки.

Проверка на избрани системи

Съвместно управление на ФУМИ и ФВС

| 8.8. | Четири години след началото на седемгодишния програмен период държавите членки значително са увеличили степента на усвояване на средства по националните си програми. Размерът на неусвоените средства обаче продължава да расте, което може да увеличи натиска върху националните органи, тъй като програмите скоро ще приключат. В 
  каре 8.4
  са представени годишните плащания, които държавите членки са докладвали в отчетите си от началото на програмния период и са представили на Комисията за уравняване и последващо възстановяване.






  Каре 8.4


  Плащанията за националните програми по ФУМИ и ФВС са нараснали, но наличният бюджет също продължава да расте















  (*) | Разходите на ФУМИ/ФВС на ниво държава членка се декларират на Комисията и се одобряват от нея през следващата година. Следователно изпълнението на бюджета на Комисията за 2018 г. включва разходи на държавите членки от 2017 г. |
| --- | --- | --- |

8.8.

Каре 8.4

Плащанията за националните програми по ФУМИ и ФВС са нараснали, но наличният бюджет също продължава да расте

Image 56

(*)

Разходите на ФУМИ/ФВС на ниво държава членка се декларират на Комисията и се одобряват от нея през следващата година. Следователно изпълнението на бюджета на Комисията за 2018 г. включва разходи на държавите членки от 2017 г.

| Източник: | ЕСП. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП.

| 8.9. | Сметната палата извърши одит на системите за управление и контрол на седем органа, отговарящи за изпълнението на националните програми по ФУМИ/ФВС в държавите членки (6). Целта беше да се получи потвърждение, че извършваният от органите контрол е задоволителен по отношение на а) подбора и отпускането на безвъзмездна финансова помощ, б) проверката и валидирането на разходите, в) одитната следа и г) изготвянето на годишните отчети (7). Всички органи бяха разработили подробни процедури, които като цяло са достатъчни за изпълнение на изискванията на регламентите за ФУМИ и ФВС. Сметната палата избра също и 70 документа (по десет от всеки посетен национален орган) и провери дали тези процедури се прилагат правилно. |
| --- | --- |

8.9.

| 8.10. | Одитът на Сметната палата разкри следните слабости:






  Каре 8.5


  Слабости в системите, свързани с ФУМИ и ФВС | Държава членка | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Установени слабости | Потенциално въздействие | |
| | a) | Критерии за подбор и отпускане на безвъзмездна финансова помощ:
  В Швеция при оценката на предложенията за действия по ФУМИ отговорният орган не е класирал проектите, нито е определил праг, под който проектите да бъдат отхвърляни. |

8.10.

Каре 8.5

Слабости в системите, свързани с ФУМИ и ФВС

Държава членка

Установени слабости

Потенциално въздействие

a)

В Швеция при оценката на предложенията за действия по ФУМИ отговорният орган не е класирал проектите, нито е определил праг, под който проектите да бъдат отхвърляни.

Проекти, които са по-малко ефикасни от очакваното

| б) | Проверка и валидиране на разходите:
  При проверките на място на бенефициентите румънският орган, който отговаря за националните програми по ФВС, не е проверявал систематично дали разходите са действително извършени.
  В Швеция контролът за двойно финансиране не е бил достатъчно стриктен.
  В Испания и в Швеция контролът от страна на органите, отговорни за националната програма по ФУМИ, не е гарантирал в достатъчна степен, че бенефициентите спазват националните правила и/или правилата на ЕС за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

б)

При проверките на място на бенефициентите румънският орган, който отговаря за националните програми по ФВС, не е проверявал систематично дали разходите са действително извършени.

В Швеция контролът за двойно финансиране не е бил достатъчно стриктен.

В Испания и в Швеция контролът от страна на органите, отговорни за националната програма по ФУМИ, не е гарантирал в достатъчна степен, че бенефициентите спазват националните правила и/или правилата на ЕС за възлагане на обществени поръчки.

Неспособност за откриване на недопустимите разходи и на нередностите при възлагането на обществени поръчки

| в) | Одитна следа:
  В Германия органът, отговарящ за националната програма по ФУМИ, не е документирал в достатъчна степен работата на комисията за оценка, която взема решение за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ на заявителите на проекти. |
| --- | --- |

в)

В Германия органът, отговарящ за националната програма по ФУМИ, не е документирал в достатъчна степен работата на комисията за оценка, която взема решение за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ на заявителите на проекти.

Прозрачност на процеса на възлагане

| г) | Изготвяне на годишните отчети на ФУМИ/ФВС:
  В Белгия органът, който отговаря за националната програма по ФУМИ, не е въвел подходящи ИТ механизми за съхранение на финансовата информация, използвана за изготвяне на годишните отчети.
  В Испания процедурите за изготвяне на годишните отчети на ФУМИ не са били винаги достатъчно качествени, за да предотвратят превишаването на максималния процент на съфинансиране от ЕС в докладваните суми. |
| --- | --- |

г)

В Белгия органът, който отговаря за националната програма по ФУМИ, не е въвел подходящи ИТ механизми за съхранение на финансовата информация, използвана за изготвяне на годишните отчети.

В Испания процедурите за изготвяне на годишните отчети на ФУМИ не са били винаги достатъчно качествени, за да предотвратят превишаването на максималния процент на съфинансиране от ЕС в докладваните суми.

Надеждност на докладваните данни

Пряко/непряко управление на ФУМИ и ФВС

| 8.11. | ЕСП разгледа вътрешните процедури на ГД „Миграция и вътрешни работи“ за оценка на заявленията за безвъзмездна финансова помощ по ФУМИ и ФВС (включително заявления за спешна помощ) и нейните административни проверки за валидиране на заявките за плащане на бенефициентите. Сметната палата установи, че управлението на поканите за представяне на предложения и заявленията за безвъзмездна финансова помощ е ефективно — заявителите получават подходящи инструкции и са подробно информирани относно решенията за отпускане на средства и като цяло вземат предвид препоръките на комисията за оценка преди подписване на договор за безвъзмездна финансова помощ. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | Във връзка с проверката и одобряването на заявките за плащане, Сметната палата установи, че ГД „Миграция и вътрешни работи“ разполага с цялостна стратегия за контрол, основана на риска, която включва стандартни предварителни проверки, задълбочени документни проверки и последващи одити. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Въпреки това, при одита бяха разкрити и някои слабости, както е показано в следващата таблица:






  Каре 8.6


  Слабости в системите, свързани с ФУМИ и ФВС | Комисия | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Установени слабости | Потенциално въздействие | |
| | a) | Закъснения при приемането на годишните работни програми, при оценяването на заявленията за отпускане и при подписването на договорите за безвъзмездна финансова помощ |

8.13.

Каре 8.6

Слабости в системите, свързани с ФУМИ и ФВС

Комисия

Установени слабости

Потенциално въздействие

a)

Закъснения при приемането на годишните работни програми, при оценяването на заявленията за отпускане и при подписването на договорите за безвъзмездна финансова помощ

Закъснения при изпълнението на финансираните проекти, които може да са по-малко ефективни от планираното

| б) | Безвъзмездната спешна помощ се отпуска в някои случаи без получаване на цялата информация, необходима за подробна оценка доколко действията или разходите са нужни и основателни |
| --- | --- |

б)

Безвъзмездната спешна помощ се отпуска в някои случаи без получаване на цялата информация, необходима за подробна оценка доколко действията или разходите са нужни и основателни

Проекти, които са по-малко ефективни от очакваното

| в) | Оценката на някои предложения невинаги е в пълно съответствие с вътрешните насоки на Комисията |
| --- | --- |

в)

Оценката на някои предложения невинаги е в пълно съответствие с вътрешните насоки на Комисията

Проекти, които са по-малко ефективни от очакваното

| г) | При извършването на предварителни административни проверки на заявките за плащане Комисията не е проучила в задоволителна степен подкрепящата документация относно възлагането на обществени поръчки, изискана от бенефициентите |
| --- | --- |

г)

При извършването на предварителни административни проверки на заявките за плащане Комисията не е проучила в задоволителна степен подкрепящата документация относно възлагането на обществени поръчки, изискана от бенефициентите

Неспособност за откриване на недопустимите разходи и на нередностите при възлагането на обществени поръчки

Програма „Храни и фуражи“

| 8.14. | Сметната палата разгледа вътрешните процедури на ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ за оценка и одобряване на национални програми и спешни мерки в рамките на Регламента за храните и фуражите (8) и нейните административни проверки преди приемането и валидирането на заявките за плащане на държавите членки. Сметната палата установи, че осъществяваният от генералната дирекция контрол е задоволителен в това отношение. |
| --- | --- |

8.14.

| 8.15. | Одитът на Сметната палата показа, че усвояването на безвъзмездната финансова помощ се следи през цялата година, както и че Комисията приема междинни доклади, окончателни доклади и заявки за плащане в рамките на нормативно определените срокове и според изискванията на нейните собствени вътрешни процедури. За валидирането на заявките за плащане ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“ е разработила цялостна рамка за контрол на основата на риска, която включва стандартни предварителни проверки, задълбочени документни проверки, предварителни проверки на място и последващи одити. |
| --- | --- |

8.15.

| 8.16. | Сметната палата обаче установи следните слабости:






  Каре 8.7


  Системни слабости при контрола на храните и фуражите | Комисия | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Установени слабости | Потенциално въздействие | |
| | а) | Комисията не е преразгледала единичните разходи и тавани, които използва за одобряване на бюджетите на националните програми. Съгласно съответното решение на Комисията, тя е трябвало да направи това през 2016 г. Следователно безвъзмездните средства през 2017 и 2018 г. са отпуснати на базата на стари данни. |

8.16.

Каре 8.7

Системни слабости при контрола на храните и фуражите

Комисия

Установени слабости

Потенциално въздействие

а)

Комисията не е преразгледала единичните разходи и тавани, които използва за одобряване на бюджетите на националните програми. Съгласно съответното решение на Комисията, тя е трябвало да направи това през 2016 г. Следователно безвъзмездните средства през 2017 и 2018 г. са отпуснати на базата на стари данни.

Одобрените бюджети не отразяват действителните разходи

| б) | При извършването на задълбочени предварителни административни проверки на заявките за плащане Комисията не е проучила в задоволителна степен подкрепящата документация относно възлагането на обществени поръчки, изискана от бенефициентите |
| --- | --- |

б)

При извършването на задълбочени предварителни административни проверки на заявките за плащане Комисията не е проучила в задоволителна степен подкрепящата документация относно възлагането на обществени поръчки, изискана от бенефициентите

Неспособност за откриване на недопустимите разходи и на нередностите при възлагането на обществени поръчки

Годишни отчети за дейността и други управленски документи

| 8.17. | Сметната палата провери годишните отчети за дейността на ГД „Миграция и вътрешни работи“ и ГД „Здравеопазване и безопасност на храните“, но не откри информация, която да противоречи на нейните констатации. Ограничената извадка на Сметната палата за 2019 г. (само 18 операции) обаче не е достатъчна, за да може тя да сравни резултатите от извършения одит с докладваната от двете генерални дирекции информация относно редовността на разходите. |
| --- | --- |

8.17.

Заключение и препоръки

| 8.18. | Обхватът на одита за функция „Сигурност и гражданство“ от МФР (вж. точка 8.5) не дава възможност да се направи количествено измеримо заключение относно нивото на грешки. Въпреки това одитът на Сметната палата позволи да се открои един основен въпрос, по който следва да се постигне подобрение: |
| --- | --- |

8.18.

Препоръка 8.1 — Контрол на възлагането на обществени поръчки

Въз основа на своите констатации за 2018 г., Сметната палата препоръчва на Комисията да следи за това, че при извършването на административни проверки на заявките за плащане систематично се използва документацията, която тя е изискала от бенефициентите на безвъзмездна финансова помощ, за да може в задоволителна степен да провери законосъобразността и редовността на процедурите за възлагане на обществени поръчки, които тези бенефициенти са организирали.

Комисията следва също така да инструктира органите на държавите членки, отговарящи за националните програми по фонд „Убежище, миграция и интеграция“ и фонд „Вътрешна сигурност“, при извършването на административни проверки на заявките за плащане да извършват и съответни проверки на законосъобразността и редовността на процедурите за възлагане на обществени поръчки, организирани от бенефициентите на средствата.

Срок за изпълнение — през 2020 г.

Част 2: Изпълнение

| 8.19. | В допълнение към проверката на редовността, тази година Сметната палата разгледа аспекти на изпълнението за три от седем операции в извадката на ФУМИ/ФВС при споделено управление. Бяха избрани три завършени или почти завършени проекта и бяха извършени проверки на място в държавите членки. |
| --- | --- |

8.19.

| 8.20. | Регламентите за ФУМИ и ФВС осигуряват общи показатели за крайните продукти по националните програми, които често са общи, и, ако е необходимо, следва да бъдат допълнително конкретизирани на равнището на проектите.






  — | Сметната палата установи, че при един проект по ФУМИ (услуги за устен превод за лица, търсещи убежище) това не е било направено. Компетентните органи са събрали само информация за броя на случаите, в които е бил използван устен преводач, и не разполагат с данни за най-често използваните или необходими езици или за наличието на устен превод по местоположение и език. |
| --- | --- | --- |

8.20.

—

Сметната палата установи, че при един проект по ФУМИ (услуги за устен превод за лица, търсещи убежище) това не е било направено. Компетентните органи са събрали само информация за броя на случаите, в които е бил използван устен преводач, и не разполагат с данни за най-често използваните или необходими езици или за наличието на устен превод по местоположение и език.

| — | При един проект на ФВС – Външни граници, въпреки че общите показатели за резултатите не са били адекватни, отговорният орган не ги е заменил с други, които да са специфични за проекта. Целта на проекта е била да се гарантира, че комуникационното оборудване, използвано от граничната полиция, е действало без прекъсване. Бенефициентът не е въвел никакви начини за отчитане колко време системата е извън изправност, или за измерване дали и как се е променило времето на нефункциониране след изпълнението на финансираните от ФВС действия. |
| --- | --- |

—

При един проект на ФВС – Външни граници, въпреки че общите показатели за резултатите не са били адекватни, отговорният орган не ги е заменил с други, които да са специфични за проекта. Целта на проекта е била да се гарантира, че комуникационното оборудване, използвано от граничната полиция, е действало без прекъсване. Бенефициентът не е въвел никакви начини за отчитане колко време системата е извън изправност, или за измерване дали и как се е променило времето на нефункциониране след изпълнението на финансираните от ФВС действия.

И в двата случая е трудно да се измери точно въздействието на проекта.

---

(1)  Правният акт за създаване на ФУМИ може да бъде намерен на уебсайта на EUR-Lex.

(2)  Двата фонда заменят програма „SOLID“, която се прилага по време на предходния програмен период.

(3)  Правните актове за създаване на тези инструменти могат да бъдат намерени на уебсайта на EUR-Lex: ФВС – Външни граници и визи и ФВС – Полиция.

(4)  Здравеопазване: ECDC, EFSA, EMA, ECHA — Биоциди. Вътрешни работи: Frontex, EASO, Европол, CEPOL, eu-LISA, EMCDDA. Правосъдие: Евроюст, FRA, EIGE. Специфичните годишни доклади на Сметната палата заедно с нейното становище относно законосъобразността и редовността на операциите на всяка от тези агенции могат да бъдат намерени на нейния уебсайт.

(5)  В Белгия, Германия, Гърция, Испания, Литва, Румъния и Швеция.

(6)  Белгия, Германия, Испания, Гърция и Швеция за ФУМИ; Литва и Румъния за ФВС.

(7)  Основни изисквания за контрол за компетентните органи в държавите членки — вж. Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/646 на Комисията.

(8)  Регламент (ЕС) No 652/2014 може да бъде намерен на уебсайта на EUR-Lex.

---

ГЛАВА 9

Глобална Европа

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 9.1–9.2 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Глобална Европа“ | 9.3–9.5 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 9.6–9.7 |
| --- | --- |

| Част 1 — Редовност на операциите | 9.8–9.21 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 9.14–9.21 |
| --- | --- |

| Проучване относно процента остатъчни грешки за 2018 г. на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ | 9.14–9.17 |
| --- | --- |

| Годишен отчет за дейността на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ | 9.18–9.20 |
| --- | --- |

| Годишен отчет за дейността и проучване относно процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ | 9.21 |
| --- | --- |

| Заключения и препоръки | 9.22–9.24 |
| --- | --- |

| Препоръки | 9.23–9.24 |
| --- | --- |

| Част 2 — Изпълнение | 9.25–9.27 |
| --- | --- |

| Приложение 9.1 — | Оперативни разходи по делегации през 2018 г. |
| --- | --- |

Приложение 9.1 —

| Приложение 9.2 — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с функция „Глобална Европа“ |
| --- | --- |

Приложение 9.2 —

Въведение

| 9.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функцията от МФР „Глобална Европа“. В
  каре 9.1
  са представени обобщено основните дейности и разходите по тази функция през 2018 г.






  Каре 9.1


  Разбивка за 2018 г. на функцията от МФР „Глобална Европа“


















  (1) | В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13). |
| --- | --- | --- |

9.1.

Каре 9.1

Разбивка за 2018 г. на функцията от МФР „Глобална Европа“

Image 57

Image 58

(1)

В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13).

| Източник: | Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г. |
| --- | --- |

Източник:

Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г.

| 9.2. | В
  част 1
  от настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на редовността, а
  част 2
  се фокусира върху резултатите от изпълнението. |
| --- | --- |

9.2.

Кратко описание на функция „Глобална Европа“

| 9.3. | Функцията „Глобална Европа“ включва разходите за всички външни дейности („външна политика“), финансирани от общия бюджет на ЕС. Тези политики:






  — | насърчават ценностите на ЕС в чужбина, като например демокрацията, принципите на правовата държава и зачитането на правата на човека и основните свободи; |
| --- | --- | --- |

9.3.

—

насърчават ценностите на ЕС в чужбина, като например демокрацията, принципите на правовата държава и зачитането на правата на човека и основните свободи;

| — | са насочени към основни предизвикателства в световен план, като например изменението на климата и намаляването на биологично разнообразие; |
| --- | --- |

—

са насочени към основни предизвикателства в световен план, като например изменението на климата и намаляването на биологично разнообразие;

| — | увеличават въздействието от сътрудничеството на ЕС за развитие с цел помощ за изкореняване на бедността и насърчаване на икономическия просперитет; |
| --- | --- |

—

увеличават въздействието от сътрудничеството на ЕС за развитие с цел помощ за изкореняване на бедността и насърчаване на икономическия просперитет;

| — | насърчават стабилността и сигурността в страните кандидатки и в съседните държави; |
| --- | --- |

—

насърчават стабилността и сигурността в страните кандидатки и в съседните държави;

| — | засилват европейската солидарност след природни или предизвикани от човека бедствия; |
| --- | --- |

—

засилват европейската солидарност след природни или предизвикани от човека бедствия;

| — | съдействат за предотвратяване на кризи и разрешаване на конфликти, опазване на мира, укрепване на международната сигурност и насърчаване на международното сътрудничество; |
| --- | --- |

—

съдействат за предотвратяване на кризи и разрешаване на конфликти, опазване на мира, укрепване на международната сигурност и насърчаване на международното сътрудничество;

| — | насърчават интересите на ЕС и общите интереси с неговите партньори в чужбина чрез подкрепа за външното измерение на политиките на ЕС. |
| --- | --- |

—

насърчават интересите на ЕС и общите интереси с неговите партньори в чужбина чрез подкрепа за външното измерение на политиките на ЕС.

| 9.4. | Основни отговорности за изпълнение на бюджета за външни дейности имат Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“, Генерална дирекция „Политика за съседство и преговори за разширяване“, Генерална дирекция „Гражданска защита и операции за хуманитарна помощ“ и Службата за инструментите в областта на външната политика. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | През 2018 г. плащанията по функция „Глобална Европа“ възлизат на 9,5 млрд. евро (1) и се разпределят с помощта на няколко инструмента (вж.
  каре 9.1
  ) и различни методи за изпълнение (2) в повече от 150 страни (вж.
  приложение 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.5.

Обхват и подход на одита

| 9.6. | Прилагайки одитния подход и методите, описани в
  приложение 1.1
  , Сметната палата провери извадка от 58 операции, както и шест операции, взети от проучванията на процента остатъчни грешки (3), след приложена корекция (4). Извадката от операции беше съставена с цел да помогне на Сметната палата да формира своето становище относно разходите от бюджета за 2018 г. като цяло, без да е представителна за разходите по тази функция от МФР. Броят на одитираните операции не е достатъчен, за да се направи оценка на нивото на грешки (5). Поради това Сметната палата не изчисли процента грешки за тази функция от МФР. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | Освен това през 2018 г. Сметната палата провери следните елементи от функция „Глобална Европа“:






  а) | надеждността и редовността на информацията в годишните отчети за дейността (ГОД) на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ и ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (6), последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, бъдещите финансови корекции и вземанията, които следва да бъдат събрани; |
| --- | --- | --- |

9.7.

а)

надеждността и редовността на информацията в годишните отчети за дейността (ГОД) на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ и ГД „Международно сътрудничество и развитие“ (6), последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, бъдещите финансови корекции и вземанията, които следва да бъдат събрани;

| б) | за
  част 2
  от настоящата глава — 15 проекта в четири делегации на ЕС (7) от гледна точка на резултатите. 12 от проектите са изпълнени от ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, а три — от ГД „Международно сътрудничество и развитие“. |
| --- | --- |

б)

за
  част 2
  от настоящата глава — 15 проекта в четири делегации на ЕС (7) от гледна точка на резултатите. 12 от проектите са изпълнени от ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, а три — от ГД „Международно сътрудничество и развитие“.

Част 1 — Редовност на операциите

| 9.8. | От проверените 58 операции 11 (19 %) са засегнати от грешки. Сметната палата откри пет количествено измерими грешки, които имат финансово отражение върху разходите, отнесени към бюджета на ЕС. Също така установихме шест случая на несъответствие с правните и финансовите разпоредби, по-специално с правилата за възлагане на обществени поръчки. При проверката на редовността на операциите бяха открити случаи на ефективни външни проверки, пример за които е представен в
  каре 9.2.
  Сметната палата изразява и констатации относно недопустимите разходи (вж.
  каре 9.3
  ) и относно неспазването на процедурите за възлагане на обществени поръчки (вж.
  каре 9.4
  ).






  Каре 9.2


  Ефективните проверки на Комисията имат голямо значение






  ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“
  Сметната палата одитира разходи, декларирани от една неправителствена организация (НПО), които са извършени по договор за безвъзмездна финансова помощ с Комисията и се управляват от делегация на ЕС. НПО е била наета, за да предложи поредица от законодателни изменения с цел оптимизиране на държавните приходи от добив на въглеводороди. Размерът на безвъзмездната финансова помощ от ЕС е 200 000 евро.
  При финансовия одит, извършен от външен одитор от името на Комисията в края на проекта, са открити недопустими разходи в размер на 9 650 евро след прилагането на неточен обменен курс. Комисията е издала нареждане за събиране на вземания, за да се поправи тази грешка. |
| --- | --- |

9.8.

Каре 9.2

Ефективните проверки на Комисията имат голямо значение

ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“

Сметната палата одитира разходи, декларирани от една неправителствена организация (НПО), които са извършени по договор за безвъзмездна финансова помощ с Комисията и се управляват от делегация на ЕС. НПО е била наета, за да предложи поредица от законодателни изменения с цел оптимизиране на държавните приходи от добив на въглеводороди. Размерът на безвъзмездната финансова помощ от ЕС е 200 000 евро.

При финансовия одит, извършен от външен одитор от името на Комисията в края на проекта, са открити недопустими разходи в размер на 9 650 евро след прилагането на неточен обменен курс. Комисията е издала нареждане за събиране на вземания, за да се поправи тази грешка.

| Каре 9.3


  Недопустими разходи, включени в заявка за възстановяване на разходи






  ГД „Международно сътрудничество и развитие“
  Сметната палата одитира разходите, декларирани от международна организация, които са извършени по силата на споразумение за делегиране, сключено с Комисията. Заглавието на действието е „Световен алианс за здравето и замърсяването“ и целта му е да се намали излагането на токсични, вредни за здравето вещества в държавите с ниски и средни доходи.
  Общият разчетен бюджет за действието е над 6 млн. евро; максималното участие на ЕС е определено на 5 млн. евро.
  Придружаващите документи показват, че 31 самолетни билета на стойност 13 300 евро са били декларирани по проекта за дейности за персонала в Ямайка. Това не е било планирано като част от проекта. Тези разходи не следва да бъдат финансирани, тъй като не отговарят на правилата за допустимост. |
| --- |

Каре 9.3

Недопустими разходи, включени в заявка за възстановяване на разходи

ГД „Международно сътрудничество и развитие“

Сметната палата одитира разходите, декларирани от международна организация, които са извършени по силата на споразумение за делегиране, сключено с Комисията. Заглавието на действието е „Световен алианс за здравето и замърсяването“ и целта му е да се намали излагането на токсични, вредни за здравето вещества в държавите с ниски и средни доходи.

Общият разчетен бюджет за действието е над 6 млн. евро; максималното участие на ЕС е определено на 5 млн. евро.

Придружаващите документи показват, че 31 самолетни билета на стойност 13 300 евро са били декларирани по проекта за дейности за персонала в Ямайка. Това не е било планирано като част от проекта. Тези разходи не следва да бъдат финансирани, тъй като не отговарят на правилата за допустимост.

| Каре 9.4


  Неспазване на процедурите за възлагане на обществени поръчки






  ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“
  Във Финансовия регламент на ЕС се постановява, че безвъзмездната финансова помощ следва да се отпуска съобразно принципите на прозрачност и на равно третиране.
  Сметната палата провери процедурата, чрез която Комисията е отправила покана за заявяване на интерес за ремонт на мостовете на реките Северски Донец и Боровая в Украйна. Бюджетът за проекта е 2 млн. евро.
  Дейността на одиторите разкри, че Комисията е публикувала поканата за заявяване на интерес без да има ясни критерии за избор на изпълнител, в резултат на което скалата за оценяване е била непълна.
  На последно място, комисията за оценка на офертите не е спазила процедурите за уведомяване на неуспелите кандидати, като не е оповестила резултатите, причината за отхвърлянето и средствата за обжалване, чрез които е възможно оспорване на избора на изпълнител.
  В този случай Комисията не е спазила принципите на прозрачност и равно третиране. |
| --- |

Каре 9.4

Неспазване на процедурите за възлагане на обществени поръчки

ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“

Във Финансовия регламент на ЕС се постановява, че безвъзмездната финансова помощ следва да се отпуска съобразно принципите на прозрачност и на равно третиране.

Сметната палата провери процедурата, чрез която Комисията е отправила покана за заявяване на интерес за ремонт на мостовете на реките Северски Донец и Боровая в Украйна. Бюджетът за проекта е 2 млн. евро.

Дейността на одиторите разкри, че Комисията е публикувала поканата за заявяване на интерес без да има ясни критерии за избор на изпълнител, в резултат на което скалата за оценяване е била непълна.

На последно място, комисията за оценка на офертите не е спазила процедурите за уведомяване на неуспелите кандидати, като не е оповестила резултатите, причината за отхвърлянето и средствата за обжалване, чрез които е възможно оспорване на избора на изпълнител.

В този случай Комисията не е спазила принципите на прозрачност и равно третиране.

| 9.9. | Когато средствата на ЕС се отпускат чрез бюджетна подкрепа и се разходват чрез проекти с участието на много донори и при „условен подход“ (вж. точка 9.12), нивото на грешки при съответните операции е ниско. През 2018 г. Сметната палата провери 13 операции с участието на много донори, прилагащи „условен подход“, и две операции за бюджетна подкрепа и откри грешка при една от 13-те операции. |
| --- | --- |

9.9.

| 9.10. | Бюджетната подкрепа представлява финансов принос или към общия бюджет на дадена държава, или към бюджета ѝ за изпълнение на конкретна политика или цел. Плащанията за бюджетна подкрепа, извършени през 2018 г. от общия бюджет, са в размер на 885 млн. евро. Сметната палата провери дали Комисията е спазила условията за извършване на плащания за бюджетна подкрепа за държавите партньори и дали е проверила изпълнението на общите условия за допустимост (като например задоволително подобрение във финансовото управление на публичния сектор) преди изплащането на средствата. |
| --- | --- |

9.10.

| 9.11. | Като се вземат предвид обаче широките възможности за тълкуване на правните разпоредби, Комисията разполага със значителна гъвкавост при извършването на преценка дали дадена държава бенефициент е изпълнила общите условия (8). |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | При „условния подход“, когато финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори се обединява със средствата от другите донори и не се заделя целево за конкретни и определими разходи, Комисията приема, че се спазват правилата за допустимост на ЕС, ако в общия размер на финансирането се включват достатъчно допустими за подпомагане разходи, които да покрият частта на ЕС. Този подход е взет предвид при проверките по същество, извършени от Сметната палата.
  През 2018 г. плащанията към международни организации от общия бюджет са в размер на 2,6 млрд. евро. Сметната палата не може да определи за какъв дял от тази сума се прилага условният подход, тъй като Комисията не наблюдава този аспект отделно. |
| --- | --- |

9.12.

През 2018 г. плащанията към международни организации от общия бюджет са в размер на 2,6 млрд. евро. Сметната палата не може да определи за какъв дял от тази сума се прилага условният подход, тъй като Комисията не наблюдава този аспект отделно.

| 9.13. | При три операции, осъществени от международни организации (Фонд на ООН за децата (УНИЦЕФ) и Световната продоволствена програма (СПП), Сметната палата се сблъска с липса на сътрудничество за навременното предоставяне на важни подкрепящи документи. Това сериозно засегна одитното планиране през 2018 г. Договорът за функционирането на ЕС (9) установява правото на Сметната палата да получава всички документи или информация, необходими за изпълнението на нейната задача. В своето Становище No 10/2018 (10) Сметната палата препоръчва на Комисията да обмисли как да засили изпълнението на задължението на международните организации да ѝ предоставят документите, необходими за извършване на одитите. |
| --- | --- |

9.13.

Годишни отчети за дейността и други управленски документи

Проучване относно процента остатъчни грешки за 2018 г. на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“

| 9.14. | През 2018 г. ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ е възложила на външен изпълнител да извърши от нейно име четвърто проучване на процента остатъчни грешки (RER). Целта на проучването е да се изчисли колко грешки, попадащи в сферата на отговорност на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, са били пропуснати или са били разкрити, но не са били коригирани, от системата за вътрешен контрол на генералната дирекция. Проучването е важен елемент, на базата на който генералният директор основава декларацията за достоверност. |
| --- | --- |

9.14.

| 9.15. | Проучването е направило преглед на представителна извадка от операции, извършени по договори, приключени в периода септември 2017 г. — август 2018 г. (вж.
  каре 9.5
  ), като е използвана методология, разработена от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ през 2012 г.






  Каре 9.5
















  Източник: | Европейска сметна палата. |
| --- | --- | --- |

9.15.

Каре 9.5

Image 59

Източник:

Европейска сметна палата.

| 9.16. | ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ представи в своя ГОД резултатите от проучването на процента остатъчни грешки за 2018 г. Изчислената обща стойност на процента остатъчни грешки за генералната дирекция е 0,72 %, което е под нивото на същественост от 2 %, установено от Комисията. |
| --- | --- |

9.16.

| 9.17. | При прегледа на проучването относно процента остатъчни грешки Сметната палата установи, че, както вече е посочено в нейния Годишен доклад за 2016 г., съществува възможност за подобряване по отношение на свободата на преценка на одиторите при изчисляването на процента грешки за отделните операции. Освен това беше установено, че броят на операциите, при които не са извършени съществени проверки поради пълно доверяване на предишна контролна дейност, се е удвоил (11). Целта на проучването относно процента остатъчни грешки е да се измерят грешките, които не са установени при нито една проверка за предотвратяване, откриване и коригиране. Поради факта, че се разчита изцяло на резултатите от предишни проверки за 23,6 % (12) от операциите от извадката, процентът остатъчни грешки не отразява тези грешки. Предоверяването на одитна дейност, осъществена от други лица, може да се отрази на постигането на основната цел на проучването, като окаже влияние на процента остатъчни грешки. |
| --- | --- |

9.17.

Годишен отчет за дейността на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“

| 9.18. | За финансовата 2018 година Сметната палата провери годишния отчет за дейността на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ за 2018 г. |
| --- | --- |

9.18.

| 9.19. | ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ оценява общата сума, изложена на риск при извършените плащания за приетите през 2018 г. разходи (1,8 млрд. евро), на 12,5 млн. евро (0,69 % от приетите разходи през 2018 г.). Генералната дирекция изчислява, че 7,2 млн. евро от тази обща сума, изложена на риск (57,8 %), ще бъдат коригирани при извършваните от нея проверки през следващите години. В резултат на това генералният директор декларира, че финансовият риск на генералната дирекция е под прага на същественост от 2 %. Като се има предвид, че Сметната палата не разполага с представителна извадка, с помощта която да изчисли нивото на грешки по отношение на функцията от МФР „Глобална Европа“, тя не е в състояние да посочи дали това становище е в противоречие с резултатите от нейната одитна дейност. Освен това само малка част от нашите проверки (17 %) са свързани с операции под отговорността на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“. |
| --- | --- |

9.19.

| 9.20. | Във връзка с корективния капацитет на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ Сметната палата установи, че въпреки усилията на генералната дирекция да се изключат от изчисленията възстановените суми по авансовото финансиране, отменените нареждания за събиране на вземания и получените лихви, надеждността на данните за 2018 г. е намалена поради неоткрити грешки, които са довели до надценяване на корективния капацитет на генералната дирекция. Въпреки че е трудно да се измери количествено значимостта на този недостатък, той не влияе върху предоставената от генералния директор увереност. |
| --- | --- |

9.20.

Годишен отчет за дейността и проучване относно процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“

| 9.21. | Работата на Сметната палата във връзка с годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2018 г. и проучването относно процента остатъчни грешки е представена подробно в Годишния доклад на ЕСП относно осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие (точки 28—37). |
| --- | --- |

9.21.

Заключения и препоръки

| 9.22. | Извадката от операции беше съставена с цел Сметната палата да формира своето становище относно разходите от бюджета за 2018 г. като цяло, а не да бъде представителна за разходите по тази функция от многогодишната финансова рамка. Броят на одитираните операции не е достатъчен, за да се направи оценка на нивото на грешки. Поради това Сметната палата не изчисли процента грешки за тази функция от МФР (вж. точка 9.6). Въпреки това проверката на операциите и системите позволява да се откроят три области, в които следва да се постигне подобрение. |
| --- | --- |

9.22.

Препоръки

| 9.23. | В
  приложение 9.2
  са представени констатациите от проверката на Сметната палата на изпълнението на три препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2015 г. (13) Комисията е изпълнила изцяло две препоръки, а една — частично. |
| --- | --- |

9.23.

| 9.24. | Въз основа на констатациите си за 2018 г. Сметната палата препоръчва на Комисията: |
| --- | --- |

9.24.

Препоръка 9.1

До 2020 г. да бъдат предприети стъпки, за да се засили изпълнението на задължението на международните организации да предоставят на Сметната палата при поискване всички документи или информация, необходими за изпълнението на нейната задача, както е предвидено в ДФЕС.

Препоръка 9.2

До 2020 г. да бъдат предприети стъпки, за да се приспособи методологията на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ за извършване на проучване относно процента остатъчни грешки с цел да бъдат ограничени решенията за разчитане изцяло на предишна контролна дейност, както и да се осигури мониторинг от страна на генералната дирекция на извършването на проучването.

Препоръка 9.3

Да преразгледа изчислението на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ на корективния капацитет за 2019 г., като изключи събирането на вземания по неизползвано авансово финансиране.

Част 2 — Изпълнение

| 9.25. | Сметната палата извърши оценка на аспектите, свързани с изпълнението, на 15 приключени операции от извадката. Бяха извършени проверки на място при посещението на четири делегации на ЕС в Украйна, Алжир, Босна и Херцеговина и Лаос. |
| --- | --- |

9.25.

| 9.26. | За всеки проект Сметната палата провери дали са били определени ясни показатели за крайни продукти и крайни резултати. Проверихме и дали целите за крайни продукти по проектите са постигнати от гледна точка на количеството, качеството и сроковете. Бяха извършени допълнителни проверки на приетите разходи по проектите с цел да се потвърди, че те са в съответствие с одобрените финансови оферти. |
| --- | --- |

9.26.

| 9.27. | Всички проверени проекти имат ясни и уместни показатели за изпълнение. Техните логически рамки са добре структурирани, а планираните продукти са реалистични и постижими. Сметната палата обаче установи проблем, който е възпрепятствал постигането на резултати при един от проектите (вж.
  каре 9.6
  ).






  Каре 9.6


  Проблеми, свързани с резултатите от изпълнението, които засягат посетените проекти






  Сметната палата извърши одит на програма за институционално изграждане, насочена към подобряване на капацитета на екипите за гражданска защита и на спасителните служби в Република Сърбия и в Босна и Херцеговина, за да се отговори на кризите, свързани с наводнения.
  Целите за крайни продукти, свързани с провеждане на обучения, са постигнати само частично. Участието в тях е било значително по-ниско от планираното (под 50 %). Някои примери:
  На семинари в Бръчко и Брод са присъствали съответно 20 и 32 души, в сравнение с 60 участници, планирани за всяка проява.
  Съвместно демонстрационно учение, планирано за 50 участници, е заменено с обучение с реални данни с 6 участници на тема комуникация при извънредна ситуация.
  Според сметната палата тези данни показват лошо планиране — определени са прекалено оптимистични показатели за крайните продукти. |
| --- | --- |

9.27.

Каре 9.6

Проблеми, свързани с резултатите от изпълнението, които засягат посетените проекти

Сметната палата извърши одит на програма за институционално изграждане, насочена към подобряване на капацитета на екипите за гражданска защита и на спасителните служби в Република Сърбия и в Босна и Херцеговина, за да се отговори на кризите, свързани с наводнения.

Целите за крайни продукти, свързани с провеждане на обучения, са постигнати само частично. Участието в тях е било значително по-ниско от планираното (под 50 %). Някои примери:

На семинари в Бръчко и Брод са присъствали съответно 20 и 32 души, в сравнение с 60 участници, планирани за всяка проява.

Съвместно демонстрационно учение, планирано за 50 участници, е заменено с обучение с реални данни с 6 участници на тема комуникация при извънредна ситуация.

Според сметната палата тези данни показват лошо планиране — определени са прекалено оптимистични показатели за крайните продукти.

---

(1)  Окончателно изпълнение на плащанията, включително целеви приходи.

(2)  По-конкретно финансиране на обществени поръчки за строителство, доставки или услуги, безвъзмездна финансова помощ, специални заеми, гаранции по заеми и финансово подпомагане, бюджетна подкрепа и други целеви форми на бюджетно подпомагане.

(3)  ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ и ГД „Международно сътрудничество и развитие“ възлагат ежегодно изготвянето на проучвания относно процента остатъчни грешки, за да изчислят нивото на грешките, които не са били установени от нито една проверка на ръководството, направена с цел предотвратяване, разкриване и коригиране на грешки в цялата област под тяхна отговорност. Проучването на процента остатъчни грешки не представлява ангажимент за изразяване на увереност или одит; то се базира на методологията относно процента остатъчни грешки и на съответните наръчници, предоставени от генералните дирекции.

(4)  При извършения преглед на проучването относно процента остатъчни грешки Сметната палата констатира, че в сравнение с дейността на нейните одитори методологията за това проучване на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ предвижда много по-малък брой проверки (до девет) на място. Освен това в своите проучвания относно процента остатъчни грешки и двете генерални дирекции — „Международно сътрудничество и развитие“ и „Политика за съседство и преговори за разширяване“, предвиждат по-малък обхват за проверка на процедурите за обществени поръчки. Ето защо Сметната палата разгледа резултата от проучванията относно процента остатъчни грешки, за да отчете дела на грешките по отношение на съответствието с правилата за възлагане на обществени поръчки (въз основа на констатациите за „Глобална Европа“ от декларациите за достоверност за 2014—2017 г.).

(5)  ЕСП състави извадка от 19 операции на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, 18 операции на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, 10 операции на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“ и 11 други операции. За част от нашата популация, обхваната от проучванията относно процента остатъчни грешки за 2018 г. на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ и ГД „Международно развитие и сътрудничество“ (9 %), включихме в нашите изчисления резултатите от тези проучвания.

(6)  Извършеният от Сметната палата преглед на ГОД на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е представен подробно в нейния Годишен доклад относно дейностите, финансирани от осмия, деветия, десетия и единадесетия Европейски фонд за развитие..

(7)  Алжир, Украйна, Босна и Херцеговина и Лаос.

(8)  Проверките на публичните финанси на страните партньори не попадат в обхвата на одитите на Сметната палата във връзка с нейната Декларация за достоверност. Редица специални доклади разглеждат ефикасността и ефективността на бюджетната подкрепа, като най-актуалните са СД No 35/2016 относно приходите в Африка; СД 32/2016 относно помощта от ЕС за Украйна и СД No 30/2016 относно ефективността на подкрепата от ЕС на приоритетни сектори в Хондурас.

(9)  Правото на Сметната палата на достъп до документация е установено в член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз, който посочва, че всяко физическо или юридическо лице, получило плащания от бюджета, изпраща на Сметната палата по нейно искане всички документи или информация, които са необходими за изпълнението на нейната задача.

(10)  Становище No 10/2018 на ЕСП относно предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество, точка 18.

(11)  През 2018 г. изпълнителят е разчитал изцяло на резултатите от предишен контрол на 118 операции по ИПП и ЕИС (23,6 %), в сравнение с 57 (12,2 %) през 2017 г. и 55 (13,0 %) през 2016 г.

(12)  118 операции, при които се разчита изцяло на извършена преди това контролна дейност, от общо 501 операции (ЕИС + ИПП + непряко управление с държавата бенефициент).

(13)  Тази година избрахме да проследим изпълнението на препоръките ни от 2015 г., тъй като е изминало достатъчно време, за да могат институциите и органите да ги изпълнят.

ПРИЛОЖЕНИЕ 9.1

ОПЕРАТИВНИ РАЗХОДИ ПО ДЕЛЕГАЦИИ ПРЕЗ 2018 г.

Image 60

Image 61

| Източници: | Фон на карта ©OpenStreetMap contributors, с разрешението на Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA), и Европейска сметна палата, въз основа на консолидираните годишни отчети на Европейския съюз за 2018 г. |
| --- | --- |

Източници:

ПРИЛОЖЕНИЕ 9.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „ГЛОБАЛНА ЕВРОПА“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък |
| --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложима | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2015 г. | Препоръка 1: ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да подобрят качеството на проверките на разходите, възложени от бенефициентите на външни одитори, по-конкретно като въведат нови мерки, например използване на таблици за осигуряване на качеството при проверката на качеството на дейността, извършена от външните одитори, и ревизиране на възложеното им задание; | | | | | X | |
| Препоръка 2: ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да предприеме действия, чрез които да следи за това, отпускането на средства чрез инструмента за туининг да се извършва в съответствие с правилото за нереализиране на печалба и спазване на принципа на доброто финансово управление; | X | | | | | |
| Препоръка 3: ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да преразгледа своята методология за изчисляване на процента остатъчни грешки, за да предоставя статистически точна информация относно изложените на риск средства при плащанията, извършвани по ИПП при непряко управление. | X | | | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложима

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2015 г.

Препоръка 1: ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да подобрят качеството на проверките на разходите, възложени от бенефициентите на външни одитори, по-конкретно като въведат нови мерки, например използване на таблици за осигуряване на качеството при проверката на качеството на дейността, извършена от външните одитори, и ревизиране на възложеното им задание;

X

Препоръка 2: ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да предприеме действия, чрез които да следи за това, отпускането на средства чрез инструмента за туининг да се извършва в съответствие с правилото за нереализиране на печалба и спазване на принципа на доброто финансово управление;

X

Препоръка 3: ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ следва да преразгледа своята методология за изчисляване на процента остатъчни грешки, за да предоставя статистически точна информация относно изложените на риск средства при плащанията, извършвани по ИПП при непряко управление.

X

---

ГЛАВА 10

Администрация

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 10.1–10.5 |
| --- | --- |

| Кратко описание на функция „Администрация“ от МФР | 10.3 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 10.4–10.5 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 10.6–10.13 |
| --- | --- |

| Констатации относно основната извадка от операции | 10.7–10.8 |
| --- | --- |

| Комисия | 10.8 |
| --- | --- |

| Констатации относно процедурите за възлагане на обществени поръчки, насочени към подобряване на сигурността на хората и сградите | 10.9–10.13 |
| --- | --- |

| Годишни отчети за дейността и други управленски документи | 10.14 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 10.15–10.17 |
| --- | --- |

| Заключение | 10.15 |
| --- | --- |

| Препоръки | 10.16–10.17 |
| --- | --- |

| Приложение 10.1 – | Резултати от тестовете на операциите, свързани с функция „Администрация“ |
| --- | --- |

Приложение 10.1 –

| Приложение 10.2 – | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с функция „Администрация“ |
| --- | --- |

Приложение 10.2 –

Въведение

| 10.1. | В настоящата глава са представени констатациите на Сметната палата по отношение на функция „Администрация“ от МФР (1). В
  каре 10.1
  са представени обобщено разходите по тази функция през 2018 г. на всяка институция и орган.






  Каре 10.1


  Разбивка за 2018 г. на функция 5 от МФР „Администрация“







  Разбивка на плащанията:





  Плащания и одитна популация:










  (1) | В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13). |
| --- | --- | --- |

10.1.

Каре 10.1

Разбивка за 2018 г. на функция 5 от МФР „Администрация“

Разбивка на плащанията:

Image 62

Плащания и одитна популация:

Image 63

(1)

В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (за подробна информация вж.
  приложение 1.1
  , точка 13).

| Източник: | Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г. |
| --- | --- |

Източник:

Консолидирани отчети на Европейския съюз за 2018 г.

| 10.2. | Сметната палата изготвя отделни доклади относно агенциите и другите органи на ЕС (2), както и относно Европейските училища (3). Правомощията на Сметната палата не включват извършването на финансов одит на Европейската централна банка. |
| --- | --- |

10.2.

Кратко описание на функция „Администрация“ от МФР

| 10.3. | Административните разходи включват разходи, свързани с човешките ресурси, които представляват около 60 % от общия размер на разходваните средства в тази област, и разходи за сгради, оборудване, енергия, комуникация и информационни технологии. Дългогодишната ни работа показва, че разходите в тази област се характеризират с ниско ниво на риск. |
| --- | --- |

10.3.

Обхват и подход на одита

| 10.4. | Прилагайки описаните в
  приложение 1.1
  одитен подход и методи, Сметната палата провери следните елементи от функция 5 на МФР за 2018 г.:






  а) | извадка от 45 операции, както е посочено в точка 11 на
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от разходи по тази функция от МФР (вж.
  каре 10.1
  и точка 10.3). Целта на Сметната палата е да допринесе за цялостната Декларация за достоверност, както е описано в
  приложение 1.1
  ; |
| --- | --- | --- |

10.4.

а)

извадка от 45 операции, както е посочено в точка 11 на
  приложение 1.1
  . Извадката е формирана така, че да бъде представителна за набора от разходи по тази функция от МФР (вж.
  каре 10.1
  и точка 10.3). Целта на Сметната палата е да допринесе за цялостната Декларация за достоверност, както е описано в
  приложение 1.1
  ;

| б) | процедури за възлагане на обществени поръчки, организирани от Европейския парламент, Съвета, Комисията и Съда на Европейския съюз, насочени към подобряване на сигурността на хората и сградите (4); |
| --- | --- |

б)

процедури за възлагане на обществени поръчки, организирани от Европейския парламент, Съвета, Комисията и Съда на Европейския съюз, насочени към подобряване на сигурността на хората и сградите (4);

| в) | надеждността на информацията относно редовността на разходите, съдържаща се в годишните отчети за дейността на всички институции и органи на ЕС, вкл. на генералните дирекции (ГД) и службите на Европейската комисия, които основно отговарят за административните разходи (5), както и общото съответствие на тази информация с получените резултати от одита на Сметната палата. |
| --- | --- |

в)

надеждността на информацията относно редовността на разходите, съдържаща се в годишните отчети за дейността на всички институции и органи на ЕС, вкл. на генералните дирекции (ГД) и службите на Европейската комисия, които основно отговарят за административните разходи (5), както и общото съответствие на тази информация с получените резултати от одита на Сметната палата.

| 10.5. | Разходите на Европейската сметна палата се одитират от външно дружество (6). В точка 10.7 са представени резултатите от извършения от него одит на финансовите отчети на Сметната палата за финансовата година, приключила на 31 декември 2018 г. |
| --- | --- |

10.5.

Редовност на операциите

| 10.6. | Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в
  приложение 10.1
  . От проверените 45 операции 13 (28,9 %) съдържат грешки. Въз основа на остойностените грешки Сметната палата изчислява нивото на грешки под прага на същественост. |
| --- | --- |

10.6.

Констатации относно основната извадка от операции

| 10.7. | Освен споменатите в точки 10.9 до 10.13 въпроси, одитът не установи конкретни проблеми по отношение на Парламента, Съвета, Съда на Европейския съюз, Сметната палата (7), Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите, Европейския омбудсман, Европейския надзорен орган по защита на данните и Европейската служба за външна дейност. |
| --- | --- |

10.7.

Комисия

| 10.8. | Сметната палата установи по-висок брой слабости на вътрешния контрол при управлението на семейните надбавки за служителите, отколкото през предходни години (8). Следва да се отбележи по-специално, че Службата за управление и плащане по индивидуални права (PMO) не е следила в достатъчна степен за точното и навременно актуализиране на личните досиета, за да осигури точна основа за изчисляване на заплатите и надбавките. Например, въпреки широко популяризираната реформа на системата за семейни надбавки във Франция, PMO не е актуализирала своите данни за надбавките, изплащани от съответните органи във Франция, които следва да бъдат приспаднати от надбавките, изплащани от институциите на ЕС (9). Сметната палата установи също така, че когато се изплащат надбавки за жилищни нужди, годишните доходи на съпругите или съпрузите на служителите се проверяват едва на всеки четири години. На последно място, PMO не е извършвала редовни проверки на местопребиваването на пенсионираните служители, които се ползват от коефициент за корекция на пенсиите. |
| --- | --- |

10.8.

Констатации относно процедурите за възлагане на обществени поръчки, насочени към подобряване на сигурността на хората и сградите

| 10.9. | Поради терористичните атаки през последните години, институциите считат, че е налице неотложна необходимост да се засили защитата на хората и сградите. Поради това Сметната палата разгледа 13 процедури за възлагане на обществени поръчки в тази област, проведени от Европейския парламент, Съвета, Комисията и Съда на Европейския съюз в периода 2015—2018 г. |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | Одитната дейност се съсредоточи върху определянето на нуждите, естеството на използваните процедури за възлагане на поръчки, изпълнението на всеки етап на процедурите и избора на изпълнители. Сметната палата откри слабости в процедурите, организирани от Парламента и от Комисията. Тези слабости се дължат най-вече на спешното сключване на договори. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | За да осигури специфични строителни дейности, свързани със сигурността, Парламентът е прибягнал до вече съществуващи рамкови споразумения. Моделът на рамковите споразумения е позволил на Парламента да възложи дейности, които не са били част от първоначалната ценова листа, въз основа на една единствена ценова оферта от изпълнителя. Парламентът е използвал този подход при две от четирите проверени процедури, което може да означава, че за строителните дейности не е била осигурена най-ниска цена (10). |
| --- | --- |

10.11.

| 10.12. | Сметната палата установи, че в два от петте случая (11), одитирани в Комисията, тази институция е организирала процедури на договаряне, въпреки че не са били изпълнени определените във Финансовия регламент условия за използването им. В първия случай стойността на поръчката е била разделена, за да стане възможно закупуването на оборудване за видео наблюдение чрез процедура на договаряне за поръчки със средна стойност съгласно приложимите към този момент правила (12). Във втория случай Комисията се е позовала на клаузата за изключителна спешност, за да възложи строителни дейности чрез процедура на договаряне само с един кандидат и без предварително публикуване на обявление за обществена поръчка (13). Предвид факта, че на Комисията са били необходими няколко месеца да стартира процедурата, тя обаче не е могла да докаже нито наличието на изключително спешни обстоятелства, нито невъзможността да спази сроковете, приложими за стандартните процедури. |
| --- | --- |

10.12.

| 10.13. | Освен това, три от проверените процедури в Комисията са засегнати от недостатъци, свързани с процедурите за оценка. В един случай кандидатът не е изпълнил едно от минималните изисквания на тръжните спецификации, а в други два случая Комисията не е извършила задоволителна проверка на съответствието с критериите за подбор и за изключване. |
| --- | --- |

10.13.

Годишни отчети за дейността и други управленски документи

| 10.14. | В проверените от Сметната палата годишни отчети за дейността не се посочват съществени нива на грешки. Това е в съответствие с резултатите от нашия одит. |
| --- | --- |

10.14.

Заключение и препоръки

Заключение

| 10.15. | Като цяло одитните доказателства показват, че разходите по функция „Администрация“ не са засегнати от съществено ниво на грешки (вж.
  приложение 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.15.

Препоръки

| 10.16. | В
  приложение 10.2
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на четирите препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2015 г. Сметната палата не разгледа три препоръки, тъй като нашата одитна дейност за 2018 г. не обхвана операции от този вид. Институцията, към която е насочена другата препоръка, вече я е изпълнила в известна степен (вж. също точка 10.8). |
| --- | --- |

10.16.

| 10.17. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключенията за 2018 г. Сметната палата препоръчва: |
| --- | --- |

10.17.

Препоръка 10.1

Комисията следва да подобри възможно най-бързо своите системи за управление на законоустановените семейни надбавки, като увеличи честотата на проверките на личното положение на членовете на персонала и засили проверките за съответствие на декларациите във връзка с получените от други източници надбавки, особено в случаите на реформи на системите за семейни надбавки в държавите членки.

---

(1)  Тази функция включва административните разходи на всички институции и органи на ЕС, пенсиите и плащанията за Европейските училища.

(2)  Специфичните годишни доклади на Сметната палата относно агенциите и другите органи се публикуват в Официален вестник.

(3)  Сметната палата изготвя специфичен годишен доклад, който се представя на Управителния съвет на Европейските училища. Копие от този доклад се изпраща на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията.

(4)  Одитът обхвана четири процедури за възлагане на обществени поръчки, организирани от Европейския парламент, една — от Съвета, пет — от Комисията и три — от Съда на Европейския съюз. Тези процедури бяха избрани въз основа на професионална преценка.

(5)  ГД „Човешки ресурси и сигурност“, Служба за управление и плащане по индивидуални права (PMO), Служби за инфраструктура и логистика в Брюксел и Люксембург и ГД „Информатика“.

(6)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d’Entreprises.

(7)  В доклада на външния одитор относно финансовите отчети, посочен в точка 10.5, се съдържа становището, че „финансовите отчети дават точна и вярна представа за финансовото състояние на Европейската сметна палата към 31 декември 2018 г., както и за резултатите от нейните операции, паричните потоци и промените в нетните активи за приключилата на тази дата финансова година“.

(8)  Вж. Годишен доклад на ЕСП за 2017 г., точка 10.12 и Годишен доклад на ЕСП за 2015 г., точка 9.12.

(9)  Съгласно член 67, параграф 2 от Правилника за длъжностните лица на Европейския съюз.

(10)  Сметната палата изрази същата констатация в точка 10.9 от Годишния доклад за 2017 г.

(11)  Един на ниска стойност, три на средна стойност и един над прага, определен в Директивата за обществените поръчки.

(12)  Член 136а от Финансовия регламент от 2016 г. (между 60 001 евро и 135 000 евро).

(13)  Член 134, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент от 2016 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ 10.1

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ „АДМИНИСТРАЦИЯ“

| | 2018 г. | 2017 г. |
| --- | --- | --- |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| Общ брой операции: | 45 | 55 |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| Изчислен процент грешки | Нивото на грешки е под нивото на същественост | Нивото на грешки е под нивото на същественост |

2018 г.

2017 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общ брой операции:

45

55

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

Нивото на грешки е под нивото на същественост

Нивото на грешки е под нивото на същественост

ПРИЛОЖЕНИЕ 10.2

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ФУНКЦИЯ„АДМИНИСТРАЦИЯ“

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък |
| --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложимо (*1) |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2015 | Препоръка 1: Европейският парламент следва да преразгледа съществуващата рамка на контрол за изпълнението на бюджетните кредити, отпускани на политическите групи. Освен това Европейският парламент следва да предоставя по-добри насоки, като прилага по-строг мониторинг върху начина, по който групите изпълняват правилата за разрешаване и извършване на разходи и процедурите за възлагане на обществени поръчки (вж. точка 9.11). | | | | | X |
| Препоръка 2: Европейската комисия следва да подобри своите системи за мониторинг с оглед навременното актуализиране на промените в личното положение на служителите, които могат да повлияят върху изчисляването на семейните надбавки (вж. точка 9.12). | | | X | | |
| Препоръка 3: ЕСВД следва да следи за надлежното документиране на всички стъпки от процедурите за подбор при набирането на местен персонал в делегациите (вж. точка 9.13). | | | | | X |
| Препоръка 4: ЕСВД следва да усъвършенства насоките си относно разработването, координацията и изпълнението на процедурите за възлагане на обществени поръчки в делегациите при договорите на стойност под 60 000 евро (вж. точка 9.14). | | | | | X |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложимо (*1)

В голяма степен

В известна степен

2015

Препоръка 1: Европейският парламент следва да преразгледа съществуващата рамка на контрол за изпълнението на бюджетните кредити, отпускани на политическите групи. Освен това Европейският парламент следва да предоставя по-добри насоки, като прилага по-строг мониторинг върху начина, по който групите изпълняват правилата за разрешаване и извършване на разходи и процедурите за възлагане на обществени поръчки (вж. точка 9.11).

X

Препоръка 2: Европейската комисия следва да подобри своите системи за мониторинг с оглед навременното актуализиране на промените в личното положение на служителите, които могат да повлияят върху изчисляването на семейните надбавки (вж. точка 9.12).

X

Препоръка 3: ЕСВД следва да следи за надлежното документиране на всички стъпки от процедурите за подбор при набирането на местен персонал в делегациите (вж. точка 9.13).

X

Препоръка 4: ЕСВД следва да усъвършенства насоките си относно разработването, координацията и изпълнението на процедурите за възлагане на обществени поръчки в делегациите при договорите на стойност под 60 000 евро (вж. точка 9.14).

X

---

(*1)  Одитната дейност на Сметната палата за 2018 г. не включва проверка на операции от този вид. Изпълнението на тези препоръки ще бъде проследено през следващите години.

---

ОТГОВОРИ НА ИНСТИТУЦИИТЕ ОТНОСНО ГОДИШНИЯ ДОКЛАД ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА ЗА ФИНАНСОВАТА 2018 ГОДИНА

СЪДЪРЖАНИE

| Отговори на глава 1 — | Декларация за достоверност и съпътстваща информация |
| --- | --- |

Отговори на глава 1 —

| | Отговори на Комисията | 209 |
| --- | --- | --- |

| Отговори на глава 2 — | Бюджетно и финансово управление |
| --- | --- |

Отговори на глава 2 —

| | Отговори на Комисията | 213 |
| --- | --- | --- |

| Отговори на глава 3 — | Постигане на резултати със средствата от бюджета на ЕС |
| --- | --- |

Отговори на глава 3 —

| | Отговори на Комисията | 217 |
| --- | --- | --- |

| Отговори на глава 4 — | Приходи |
| --- | --- |

Отговори на глава 4 —

| | Отговори на Комисията | 245 |
| --- | --- | --- |

| Отговори на глава 5 — | Конкурентоспособност за растеж и работни места |
| --- | --- |

Отговори на глава 5 —

| | Отговори на Комисията | 247 |
| --- | --- | --- |

| Отговори на глава 6 — | Икономическо, социално и териториално сближаване |
| --- | --- |

Отговори на глава 6 —

| | Отговори на Комисията | 251 |
| --- | --- | --- |

| Отговори на глава 7 — | Природни ресурси |
| --- | --- |

Отговори на глава 7 —

| | Отговори на Комисията | 259 |
| --- | --- | --- |

| Отговори на глава 8 — | Сигурност и гражданство |
| --- | --- |

Отговори на глава 8 —

| | Отговори на Комисията | 263 |
| --- | --- | --- |

| Отговори на глава 9 — | Глобална Европа |
| --- | --- |

Отговори на глава 9 —

| | Отговори на Комисията | 265 |
| --- | --- | --- |

| Отговори на глава 10 — | Администрация |
| --- | --- |

Отговори на глава 10 —

| | Отговори на Европейския парламент | 267 |
| --- | --- | --- |

| | Отговори на Комисията | 268 |
| --- | --- | --- |

Глава 1 — Декларация за достоверност и съпътстваща информация

Отговори на Комисията по Годишния доклад за 2018 г. на Европейската сметна палата

Одитни констатации за финансовата 2018 година

Редовност на операциите

1.15, буква б). Комисията отбелязва с удовлетворение продължаващите подобрения в ефективността на системите за управление и контрол, въведени с цел осигуряване на законосъобразността и редовността на разходите от бюджета на ЕС, както и че ЕСП потвърждава, че съществените грешки се ограничават до някои видове разходи. Общото ниво на грешките остава ниско в сравнение с годините преди 2017 г.

1.16 Първо тире. Що се отнася до сложността на правилата, Комисията е съгласна, че това допринася за повишаване на риска от грешки. Поради това тя работи постоянно за опростяване на правилата, доколкото е възможно (вж. също отговора на Комисията по точка 1.18) и за увеличаване на използването на по-прости механизми за изпълнение, като например опростени варианти за разходите. Намаляването на административната тежест за бенефициентите беше сред водещите принципи за предложенията на Комисията за следващата многогодишна финансова рамка, в рамките на които бяха взети предвид и препоръките, отправени от Европейската сметна палата.

Едновременно с това тази година Комисията продължи да оказва подкрепа на всички органи, които отговарят за програмите в държавите членки, чрез различни дейности, срещи и насоки с оглед на по-доброто предотвратяване и коригиране на грешки и укрепването в по-общ план на капацитета им за справяне с разпоредбите в рамките на настоящия програмен период. По-специално тези действия бяха насочени към необходимостта да се даде предимство на използването на опростени варианти за разходите и да се насърчи по-голямата прозрачност на процедурите за възлагане на обществени поръчки вследствие на прилагането на актуализиран план за действие за обществените поръчки.

| 1.18. | Комисията отбелязва с удовлетворение, че почти половината от одитираните разходи не са засегнати от съществени грешки. Съществените грешки се ограничават до някои видове разходи (разходи, подлежащи на възстановяване). По отношение на този вид разходи заключението на ЕСП е в съответствие с оценката на Комисията в нейния годишен доклад за управлението и изпълнението (ГДУИ) за 2018 г. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Комисията се стреми постоянно да предлага възможно най-прости правила за програмите с цел да се намали рискът от грешки. Тя обаче се стреми също така към определянето на амбициозни цели за засилване на ефективността на програмите и насочване на помощта, а това може да изисква известна сложност на правилата. Ето защо законосъобразността и редовността трябва да бъдат балансирани с постигането на целите на политиката, като същевременно се отчитат и разходите за изпълнение. Вж. също отговора на Комисията по точка 1.16, първо тире. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.21. | В област „Земеделие“ Комисията отбелязва, че директните плащания от Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), които представляват 71,8 % от разходите в тази област, не са засегнати от съществени грешки. В област „Конкурентоспособност“ нивото на грешките е на прага на същественост от 2 %. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Вж. отговора на Комисията по точка 1.21. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.24. | В рамките на област на политиката „Конкурентоспособност“ Комисията отбелязва, че ЕСП счита, че рискът за разходите, които не са свързани с изследователски дейности, е по-малък.
  Както е посочено в законодателната финансова обосновка, придружаваща законодателното ѝ предложение, Комисията потвърждава, че за „Хоризонт 2020“ тя счита, че риск от грешки на годишна база между 2 % и 5 % е реалистичен, като се имат предвид присъщите рискове, свързани с разработването на програмата и разходите за контрол. Въпреки това Комисията цели постигането на ниво на грешки, което е възможно най-близо до 2 % при приключването на програмата. |
| --- | --- |

1.24.

Както е посочено в законодателната финансова обосновка, придружаваща законодателното ѝ предложение, Комисията потвърждава, че за „Хоризонт 2020“ тя счита, че риск от грешки на годишна база между 2 % и 5 % е реалистичен, като се имат предвид присъщите рискове, свързани с разработването на програмата и разходите за контрол. Въпреки това Комисията цели постигането на ниво на грешки, което е възможно най-близо до 2 % при приключването на програмата.

| 1.25. | В област „Сближаване“ Комисията подчертава значението на работата на одитните органи при установяването на грешки. Тя доведе до значителни финансови корекции, преди сметките за 2014—2020 г. да бъдат представени на Комисията и преди да могат да бъдат приключени програмите за периода 2007—2013 г.
  Комисията отбелязва, че различното тълкуване на приложимите национални правила или правила на ЕС се е отразило на процента на грешка, изчислен от ЕСП (вж. отговора на Комисията по точка 6.14).
  Комисията ще продължи да работи в тясно сътрудничество с управляващите и одитните органи посредством различни насоки, технически срещи и съвместни инструменти за одит с цел да се гарантира във времето остатъчно ниво на грешки под прага на същественост.
  Комисията подчертава, че има редица оперативни програми, за които са в ход процедури за прекъсване и спиране на плащанията, с оглед на прилагането на планове за действие, включително финансови корекции. Тя докладва за установените недостатъци и предприетите действия по прозрачен начин в годишните отчети за дейността на службите на Комисията. |
| --- | --- |

1.25.

Комисията отбелязва, че различното тълкуване на приложимите национални правила или правила на ЕС се е отразило на процента на грешка, изчислен от ЕСП (вж. отговора на Комисията по точка 6.14).

Комисията ще продължи да работи в тясно сътрудничество с управляващите и одитните органи посредством различни насоки, технически срещи и съвместни инструменти за одит с цел да се гарантира във времето остатъчно ниво на грешки под прага на същественост.

Комисията подчертава, че има редица оперативни програми, за които са в ход процедури за прекъсване и спиране на плащанията, с оглед на прилагането на планове за действие, включително финансови корекции. Тя докладва за установените недостатъци и предприетите действия по прозрачен начин в годишните отчети за дейността на службите на Комисията.

| 1.26. | В област „Земеделие“ Комисията е удовлетворена от констатацията на ЕСП, че директните плащания в рамките на ЕФГЗ, които представляват 71,8 % от разходите в рамките на природните ресурси, или 41,6 милиарда евро, не са засегнати от съществени грешки. Това заключение е в съответствие с процента на грешка, изчислен от Комисията за тези разходи в годишния отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ за 2018 г. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | В област „Административни разходи“ системите за контрол на самата Комисия също потвърдиха, че тези разходи не са засегнати от съществени грешки. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Вж. отговорите на Комисията по точки 1.19 и 1.26. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.30. | В област „Сближаване“ Комисията не споделя оценката на ЕСП за 3 съществени грешки за периода 2014—2020 г. и 2 грешки за периода 2007—2013 г. във връзка с политиката на сближаване. Това се дължи на различното тълкуване на приложимите национални правила или правила на ЕС, което се е отразило на изчисления процент на грешка. Комисията се позовава на най-лошия възможен сценарий, оповестен в съответните годишни отчети за дейността за 2018 г. относно политиката на сближаване, за който счита, че отразява разумна оценка на процента на грешка, като се вземат предвид грешките, по които е постигнато съгласие.
  Комисията подчертава, че по отношение на потвърдените грешки тя ще извърши необходимите последващи действия и ще предприеме всякакви действия, които сметне за необходими. |
| --- | --- |

1.30.

Комисията подчертава, че по отношение на потвърдените грешки тя ще извърши необходимите последващи действия и ще предприеме всякакви действия, които сметне за необходими.

| 1.31. | Комисията отбелязва, че в област „Сближаване“ одитните органи са установили повечето нарушения на обществени поръчки в операциите, проверени от ЕСП. Това показва подобряването на капацитета на одитните органи за установяване на този вид грешка. Въпреки това Комисията ще продължи действията си, за да се гарантира по-добро установяване на тези проблеми при проверките на управлението от първо ниво, по-специално посредством изпълнението на актуализирания ѝ план за действие за обществените поръчки. |
| --- | --- |

1.31.

Информацията на Комисията относно редовността

| 1.33. | Комисията отдава най-голям приоритет на това да се гарантира, че бюджетът на ЕС се управлява добре и че е защитен от грешки и измами.

  За да изпълни задълженията си, Комисията е въвела стабилен, прозрачен и ефективен модел за достоверност и отчетност, както и стабилна рамка за вътрешен контрол. В този контекст — където е приложимо, в сътрудничество с държавите членки и упълномощените субекти — службите на Комисията предприемат мерки за предотвратяване на грешки, нередности и измами; когато са налице такива грешки, те предприемат действия за коригиране на ситуацията.
  Въз основа на декларациите за достоверност на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити на Комисията (в които се посочва, наред с другото, че информацията в годишните им отчети за дейността дава вярна и точна представа) колегиумът на членовете на Комисията поема политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС.
  Комисията докладва по прозрачен начин за недостатъците, установени от нейните системи за управление и контрол. Тези недостатъци са посочени в резервите, направени от службите на Комисията в годишните им отчети за дейността, и се оповестяват в годишния доклад за управлението и изпълнението. Когато бъде направена резерва, службите на Комисията са длъжни да изготвят планове за действие за начина, по който съответните недостатъци ще бъдат отстранени. |
| --- | --- |

1.33.

За да изпълни задълженията си, Комисията е въвела стабилен, прозрачен и ефективен модел за достоверност и отчетност, както и стабилна рамка за вътрешен контрол. В този контекст — където е приложимо, в сътрудничество с държавите членки и упълномощените субекти — службите на Комисията предприемат мерки за предотвратяване на грешки, нередности и измами; когато са налице такива грешки, те предприемат действия за коригиране на ситуацията.

Въз основа на декларациите за достоверност на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити на Комисията (в които се посочва, наред с другото, че информацията в годишните им отчети за дейността дава вярна и точна представа) колегиумът на членовете на Комисията поема политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС.

Комисията докладва по прозрачен начин за недостатъците, установени от нейните системи за управление и контрол. Тези недостатъци са посочени в резервите, направени от службите на Комисията в годишните им отчети за дейността, и се оповестяват в годишния доклад за управлението и изпълнението. Когато бъде направена резерва, службите на Комисията са длъжни да изготвят планове за действие за начина, по който съответните недостатъци ще бъдат отстранени.

| 1.34. | За декларацията за достоверност Комисията потвърждава подкрепата си за пилотния подход по отношение на политиката на сближаване, който следва ЕСП. Общото и хармонизирано разбиране за общата рамка за достоверността е съществена предпоставка за такъв подход, позволяваща да се гарантира стабилна рамка за докладване и стабилна система за осигуряване на достоверност както за държавите членки, така и за Комисията, както и да се осигури възможност за единен одит. Комисията е готова да продължи обсъжданията с ЕСП, за да се постигне такова общо разбиране. |
| --- | --- |

1.34.

| 1.37. | Въпреки че изразходването на средствата на ЕС е предмет на общ контрол, отделните разходни програми може да се различават съществено между отделните области на политика. Поради това стратегиите за контрол трябва да бъдат адаптирани към различни режими на управление, области на политика и/или специфични процедури за финансиране и свързаните с тях рискове. Този подход дава възможност на генералните дирекции да установяват недостатъците, засягащи конкретни (части на) разходни програми, и да предприемат целенасочени действия за справяне с тях. |
| --- | --- |

1.37.

Каре 1.10 — Основание за изчислението на Комисията за изложените на риск суми при плащане

Второ тире: За да се даде принос за корпоративната отчетност относно разходите за 2018 г., и двете генерални дирекции — „Регионална и селищна политика“ и „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ — изчислиха риска при плащане и при приключване, прилагайки най-консервативния подход, който се основава на потвърдените проценти на остатъчна грешка за периода 2016—2017 г. Непотвърдените проценти на остатъчни грешки за периода 2017—2018 г. се използват само в случай че са по-високи от потвърдените проценти за периода 2016—2017 г. Комисията подчертава, че когато се подписват годишните отчети за дейността, декларираните през подлежащата на докладване календарна година разходи се покриват от задържане на 10 % от междинните плащания.

Четвърто тире:
  В област на политиката „Глобална Европа“ всяко от проучванията на процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ се базира на представителни извадки от приблизително 500 операции. Комисията смята, че с изключването на стари договори се подобрява оценката на съответния риск за годината на докладване.

1.39 Второ тире. Комисията е на мнение, че рискът при плащане, оповестен в годишния доклад за управлението и изпълнението, дава точна представа за риска за законосъобразността и редовността на съответните разходи в област „Сближаване“, направени през 2018 г., а това се отнася до период, различен от периода, одитиран от ЕСП.

1.39 Трето тире.
  В област на политиката „Земеделие“ Комисията е силно удовлетворена от факта, че заключенията на ЕСП от одита съответстват на риска при плащане, докладван в годишния доклад за управлението и изпълнението и в годишния отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ . Тези ниски проценти на грешка (вж. точка 7.35) представляват основание за достатъчна достоверност за декларацията за достоверност на генералния директор на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ (вж. също отговорите на Комисията по точки 7.35 и 7.37).

| 1.40. | Целта на Комисията е нивото на грешки да бъде под 2 % в края на жизнения цикъл на програмите (вж. годишния доклад за управлението и изпълнението, страници 151—152).
  Многогодишният характер на финансовите програми на ЕС позволява да се коригират грешки дори след извършване на плащанията през годините до приключването на програмите. Комисията е изчислила, че общите бъдещи корекции ще бъдат в размер на 0,9 % от общия размер на съответните разходи за 2018 г. Поради това в сравнение с очаквания риск при плащане рискът при приключване се оценява на 0,8 % от общия размер на съответните разходи за 2018 г. |
| --- | --- |

1.40.

Многогодишният характер на финансовите програми на ЕС позволява да се коригират грешки дори след извършване на плащанията през годините до приключването на програмите. Комисията е изчислила, че общите бъдещи корекции ще бъдат в размер на 0,9 % от общия размер на съответните разходи за 2018 г. Поради това в сравнение с очаквания риск при плащане рискът при приключване се оценява на 0,8 % от общия размер на съответните разходи за 2018 г.

| 1.41. | Бъдещите корекции се изчисляват по обща методика, т.е. въз основа на отбелязаните в миналото средни стойности, коригирани според нуждите, особено за да се неутрализират елементи, които вече не са актуални. В резултат на това прогнозните бъдещи корекции са консервативни и отразяват действителния корективен капацитет на службите на Комисията. |
| --- | --- |

1.41.

Заключения

| 1.49. | Комисията отбелязва с удовлетворение, че около половината от одитираните разходи не са засегнати от съществени грешки. Съществените грешки се ограничават до някои видове разходи (разходи, подлежащи на възстановяване). Общото ниво на грешките остава ниско в сравнение с годините преди 2017 г. |
| --- | --- |

1.49.

Глава 2 — Бюджетно и финансово управление

Отговори на Комисията по Годишния доклад за 2018 г. на Европейската сметна палата

Бюджетно управление през 2018 г.

| 2.8. | През 2018 г. изпълнението на програмите на политиката на сближаване значително се ускори. Делът на избраните проекти по ЕФРР и Кохезионния фонд в края на 2018 г. достигна 76,6 %, като той е с 4,2 процентни пункта по-висок в сравнение с 2007—2013 г. за същия референтен период. Делът на избраните проекти за ЕСФ/ИМЗ в края на 2018 г. достигна 70 %, което според Комисията е на ниво, сравнимо с това за периода 2007—2013 г.
  През 2018 г. гласуваният бюджет бе изцяло изпълнен, включително целевите приходи.
  Продължават усилията да се ускори изпълнението на място. Комисията следи отблизо програмите, считани за изложени на риск, за да спомогне за предотвратяване на непълното усвояване и потенциалната отмяна на поетите задължения. Със засегнатите държави членки се провежда диалог в тясно сътрудничество за подобряване на положението. Службите на Комисията оказват значителна подкрепа на държавите членки, включително техническа помощ и консултантски услуги.
  Изпълнението на програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г., финансирани от ЕЗФРСР, не е засегнато от забавяния и продължава да се извършва с нормален ритъм. |
| --- | --- |

2.8.

През 2018 г. гласуваният бюджет бе изцяло изпълнен, включително целевите приходи.

Продължават усилията да се ускори изпълнението на място. Комисията следи отблизо програмите, считани за изложени на риск, за да спомогне за предотвратяване на непълното усвояване и потенциалната отмяна на поетите задължения. Със засегнатите държави членки се провежда диалог в тясно сътрудничество за подобряване на положението. Службите на Комисията оказват значителна подкрепа на държавите членки, включително техническа помощ и консултантски услуги.

Изпълнението на програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г., финансирани от ЕЗФРСР, не е засегнато от забавяния и продължава да се извършва с нормален ритъм.

2.9—2.11. Комисията не е съгласна с оценката на Сметната палата за основната причина за неизползваното предварително финансиране.

Изпълнението на фондовете на политиката на сближаване показа, че процентите на предварителното финансиране за периода 2014—2020 г. са били определени на твърде високо равнище. Поради това неизползваните суми от годишното предварително финансиране бяха върнати в бюджета на ЕС.

Освен това въвеждането от съзаконодателите на правилото„n+3“за автоматична отмяна на поети задължения (вместо „n+2“) повлия демотивиращо на по-бързото изпълнение на бюджета.

С цел да се стимулират доброто финансово управление и своевременното изпълнение през периода 2021—2027 г. предложението на Комисията за Регламент за определяне на общоприложими разпоредби (COM(2018) 375) включва правило „n+2“ за автоматична отмяна на поети задължения, вместо сегашното правило „n+3“. По същата причина равнището на предварителното финансиране е намалено до годишно плащане от 0,5 % на основата на общото подпомагане от фондовете.

Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони не е засегнат от точки 2.9—2.11, тъй като предварителното финансиране се изплаща само през първите 3 години на периода на програмиране, т.е. от 2014 г. до 2016 г. (в съответствие с член 35, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1306/2013).

| 2.18. | След забавяне в началото на програмите на политиката на сближаване тяхното изпълнение напредва с добри темпове. |
| --- | --- |

2.18.

2.19—2.21. В предложенията си за таваните за плащанията за следващата многогодишна финансова рамка Комисията взе предвид всички събития от значение за оценките на плащанията към момента, включително действителното изпълнение на бюджета на ЕС през предходните години и очакваните нужди за периода 2021—2027 г.

Тези оценки включват също така предложението на Комисията да се намали размерът на годишното предварително финансиране за програмите за периода 2014—2020 г. от 3 % за периода 2020—2023 г. на 1 % за периода 2021—2023 г. (вж. COM(2018) 614). Това предложение все още не е обсъдено в Съвета.

След забавяне в началото на програмите на политиката на сближаване тяхното изпълнение напредва с добри темпове. Комисията счита, че делът на избраните проекти за програмите на политиката на сближаване за периода 2014—2020 г. към края на декември 2018 г., който е посочен в отговора ѝ по точка 2.8, е изпреварил същия дял в еквивалентен момент от времето за периода на програмиране 2007—2013 г. Поради това Комисията е на мнение, че изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове не е забавено повече, отколкото при предишната МФР.

Въпроси на финансовото управление, свързани с бюджета за 2018 г. и с бъдещето

2.22 и 2.23.. Късното приемане на МФР за периода 2014—2020 г. и последвалото забавяне на приемането на Регламента за общоприложимите разпоредби (6 месеца по-късно в сравнение с периода 2007—2013 г.) доведоха до забавения старт на изпълнението на програмите на политиката на сближаване за периода 2014—2020 г. Въпреки това от 2018 г. изпълнението достигна нормален ритъм.

Припокриването между периодите на програмиране е естествена последица от наличието на многогодишни програми с правило „n+2“/„n+3“ за автоматична отмяна на поети задължения.

По отношение на риска от недостиг на бюджетни кредити за плащания в началото на следващата МФР вж. отговорите на Комисията по точка 2.8 и точки 2.19—2.21.

| 2.26. | Комисията подчертава, че действителната експозиция на бюджета на ЕС към гаранции няма да бъде поета от един-единствен годишен бюджет. Експозицията за годишния бюджет е само част от действителната експозиция и част от нея е защитена с ликвиден резерв (вж. също точка 2.27). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.28. | Комисията посочва, че за управлението на риска на ЕФУР, който извършва дейност на нововъзникващите пазари и в нестабилни държави с по-висок риск, отколкото операциите, гарантирани в държавите членки, тя се подпомага от Групата за техническа оценка на гаранциите (GTAG), чиито членове са експерти по риска, командировани в лично качество от финансови институции, действащи като партньори по изпълнението. |
| --- | --- |

2.28.

Заключения и препоръки

| 2.44. | Поради късното приемане на МФР за периода 2014—2020 г. и последвалото забавяне на приемането на Регламента за общоприложимите разпоредби се забави стартът на изпълнението на програмите на политиката на сближаване за периода 2014—2020 г. Въпреки това от 2018 г. нататък изпълнението се извършва с добри темпове.
  Службите на Комисията оказват значителна подкрепа на държавите членки за ускоряване на изпълнението на място.
  Комисията също така подчертава, че изпълнението на програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г., финансирани от ЕЗФРСР, не е засегнато от забавяния и продължава да се извършва с нормален ритъм. |
| --- | --- |

2.44.

Службите на Комисията оказват значителна подкрепа на държавите членки за ускоряване на изпълнението на място.

Комисията също така подчертава, че изпълнението на програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г., финансирани от ЕЗФРСР, не е засегнато от забавяния и продължава да се извършва с нормален ритъм.

2.44 Първо тире. Изпълнението на фондовете на политиката на сближаване показа, че процентите на предварителното финансиране за периода 2014—2020 г. са били определени на твърде високо равнище. Поради това неизползваните суми от годишното предварително финансиране бяха върнати в бюджета на ЕС.

Освен това въвеждането от съзаконодателите на правилото„n+3“за автоматична отмяна на поети задължения (вместо „n+2“) повлия демотивиращо на по-бързото изпълнение на бюджета.

С цел да се стимулират доброто финансово управление и своевременното изпълнение през периода 2021—2027 г. предложението на Комисията за Регламент за определяне на общоприложими разпоредби (COM(2018) 375) включва правило „n+2“ за автоматична отмяна на поети задължения, вместо сегашното правило „n+3“. По същата причина равнището на предварителното финансиране е намалено до годишно плащане от 0,5 % на основата на общото подпомагане от фондовете.

2.44 Второ тире В предложението на Комисията за следващата МФР се отчита, че общият марж за плащанията не може да бъде прехвърлен в следващата МФР.

2.44 Трето тире След закъснелия старт изпълнението на програмите на политиката на сближаване напредва с добри темпове. Комисията счита, че делът на избраните проекти за програмите на политиката на сближаване за периода 2014—2020 г. към края на декември 2018 г., посочен в отговора ѝ по точка 2.8, е изпреварил същия дял в еквивалентен момент от времето за периода на програмиране 2007—2013 г.

2.44 Четвърто тире Предложението на Комисията относно таваните на плащанията в началото на следващата МФР отчита прогнозните нужди, както и възможните ограничения на тавана на собствените ресурси за тези години.

| 2.45. | Изпълнението на ЕСИ фондовете продължи да се подобрява през 2018 г. в сравнение с предходните години. През 2018 г. бе постигнато пълно изпълнение на гласувания бюджет. Вж. също така отговора на Комисията по точки 2.8 и 2.22. |
| --- | --- |

2.45.

Препоръка 2.1 (равнище на бюджетните кредити за плащания)

| a) | Комисията приема препоръката, доколкото е възможно, като се имат предвид несигурността и точността на прогнозите на държавите членки за изпълнението на ЕСИ фондовете — основен фактор за оценките на общите плащания. |
| --- | --- |

a)

Комисията приема препоръката, доколкото е възможно, като се имат предвид несигурността и точността на прогнозите на държавите членки за изпълнението на ЕСИ фондовете — основен фактор за оценките на общите плащания.

| б) | Комисията приема препоръката.
  Предложението на Комисията за следващата многогодишна финансова рамка съдържа амбициозно и реалистично равнище на бюджетните кредити за поети задължения за бъдещите разходни програми. В този контекст Комисията също така предложи изменения на правилата за отмяна на поети задължения.
  Въз основа на последните прогнози за нуждите от плащания за периода след 2020 г. Комисията предложи също така годишни тавани за плащанията, които съответстват на очакваните нужди и изпълнението на новото поколение програми, както и на неизпълнените поети задължения от предходните финансови рамки. |
| --- | --- |

б)

Комисията приема препоръката.

Предложението на Комисията за следващата многогодишна финансова рамка съдържа амбициозно и реалистично равнище на бюджетните кредити за поети задължения за бъдещите разходни програми. В този контекст Комисията също така предложи изменения на правилата за отмяна на поети задължения.

Въз основа на последните прогнози за нуждите от плащания за периода след 2020 г. Комисията предложи също така годишни тавани за плащанията, които съответстват на очакваните нужди и изпълнението на новото поколение програми, както и на неизпълнените поети задължения от предходните финансови рамки.

| в) | Комисията приема препоръката.
  Комисията представи законодателните си предложения относно политиката на сближаване достатъчно време преди началото на периода на програмиране 2021—2027 г. В същото време тя подчертава, че отговорността за приемането на правната рамка се носи от Европейския парламент и Съвета. |
| --- | --- |

в)

Комисията приема препоръката.

Комисията представи законодателните си предложения относно политиката на сближаване достатъчно време преди началото на периода на програмиране 2021—2027 г. В същото време тя подчертава, че отговорността за приемането на правната рамка се носи от Европейския парламент и Съвета.

Препоръка 2.2 (общ обезпечителен фонд)

Комисията приема препоръката.

Комисията ще продължи да получава и да осъществява мониторинг на гарантираните неприключени задължения, които попадат в обхвата на трите гаранционни фонда (мандата за външно кредитиране, ЕФСИ, ЕФУР), и ще продължи да изпраща редовни доклади до бюджетния орган в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент. Методиката на ефективния процент на провизиране ще бъде предмет на делегиран акт. В съответствие с Финансовия регламент тя ще бъде въведена по разумен начин (член 213, параграф 2 от ФР), като надлежно се отчита първата фаза на създаването на общото провизиране.

Препоръка 2.3 (финансови инструменти, управлявани от групата на ЕИБ)

Комисията приема препоръката.

Комисията ще продължи да представя на бюджетния орган годишен подробен доклад относно всички финансови инструменти. Този доклад ще включва също така общата сума и разпределението на средствата, прехвърлени на финансовите инструменти, управлявани от групата на ЕИБ.

Глава 3 — Постигане на резултати със средствата от бюджета на ЕС

Отговори на Комисията по Годишния доклад за 2018 г. на Европейската сметна палата

Въведение

| 3.1. | Комисията е поела ангажимент да подобри рамката за изпълнение на бюджета на ЕС. Това подобрение ще се постига постоянно, но постепенно, и по-специално в контекста на следващата многогодишна финансова рамка. То изисква и пълна ангажираност на всички други субекти, които изпълняват бюджета на ЕС, особено държавите членки.

  Рамката за изпълнение във връзка с бюджета на ЕС се състои от три елемента: а) задължителното по закон докладване относно показателите, които са част от правните основания на програмите, б) мониторинга на изпълнението на програмите, като се използва много по-широкообхватен диапазон от количествена и качествена информация, и в) редовните оценки, с които се оценява изпълнението на програмите. Докато показателите могат да дадат представа върху какво трябва да се насочи вниманието, когато се проучва кои програми потенциално биха могли да породят опасения във връзка с изпълнението, допълнителната количествена и качествена информация е необходима, за да се разбере дали са налице действителни основания за опасения, какви са те по-точно и как могат да се смекчат. |
| --- | --- |

3.1.

Рамката за изпълнение във връзка с бюджета на ЕС се състои от три елемента: а) задължителното по закон докладване относно показателите, които са част от правните основания на програмите, б) мониторинга на изпълнението на програмите, като се използва много по-широкообхватен диапазон от количествена и качествена информация, и в) редовните оценки, с които се оценява изпълнението на програмите. Докато показателите могат да дадат представа върху какво трябва да се насочи вниманието, когато се проучва кои програми потенциално биха могли да породят опасения във връзка с изпълнението, допълнителната количествена и качествена информация е необходима, за да се разбере дали са налице действителни основания за опасения, какви са те по-точно и как могат да се смекчат.

Част 1 — Какво ни показват показателите за изпълнение на бюджета на ЕС?

| 3.3. | Подборът на показатели е разгледан в Методологичната бележка, придружаваща прегледа на изпълнението на програмите (ПИП): „Направен е подбор на показатели въз основа на определени критерии, като целесъобразност, наличие на данни и т.н.“ |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комисията признава, че може да се подобри разбираемостта на програмните отчети (ПО), и предприема действия в тази връзка, но подчертава, че огромният обем информация, съдържащ се в тях — т.е. напредъкът по постигането на програмните цели съгласно член 41, параграф 3, буква з) от Финансовия регламент — по своето естество представлява референтно четиво за специалисти. Именно поради тази причина Комисията започна да публикува ПИП, за да осигури по-лесен за разбиране набор от информация за изпълнението на програмите. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.6. | Комисията е напълно отдадена на ангажимента да събира, анализира и публикува висококачествена информация за изпълнението, както и да предприема действия въз основа на нея. За да добие по-добра представа за настоящото състояние на докладването за изпълнението въз основа на показатели, Комисията извърши вътрешен анализ на данните за изпълнението на всички разходни програми, налични към март 2019 г., който бе публикуван в програмните отчети, придружаващи проектобюджета за 2020 г.
  Освен това рамката за изпълнение на бюджета на ЕС е основана на множество елементи. Една важна част представлява мониторингът на напредъка въз основа на показателите за изпълнение. Напредъкът по определени показатели обаче дава само ограничена представа и не може да се използва, за да се формират категорични заключения относно изпълнението на програмите. Както изтъква самата ЕСП в точка 3.8, качествената информация, като например примерите за постигнатите резултати, допълва информацията от показателите и осигурява по-пълна картина за изпълнението, включително и по-специално в случаите, в които липсват данни от показателите или базовите стойности се актуализират. |
| --- | --- |

3.6.

Освен това рамката за изпълнение на бюджета на ЕС е основана на множество елементи. Една важна част представлява мониторингът на напредъка въз основа на показателите за изпълнение. Напредъкът по определени показатели обаче дава само ограничена представа и не може да се използва, за да се формират категорични заключения относно изпълнението на програмите. Както изтъква самата ЕСП в точка 3.8, качествената информация, като например примерите за постигнатите резултати, допълва информацията от показателите и осигурява по-пълна картина за изпълнението, включително и по-специално в случаите, в които липсват данни от показателите или базовите стойности се актуализират.

Раздел А — Показателите разкриват значителни разлики в постигнатите резултати и предполагат умерен напредък като цяло

| 3.7. | Настоящата рамка за изпълнение на бюджета на ЕС е отличена от ОИСР (1)
  като най-добрата в своя клас. Комисията признава, че всички рамки за изпълнение изискват постоянни подобрения, и се полагат допълнителни усилия за подобряване на системата, например чрез предложенията на Комисията за следващото поколение от финансови програми. Съществуват редица предизвикателства във връзка със събирането и предаването на данни, по-специално за програмите под режим споделено управление. Тези и други фактори, включително многогодишното естество на програмите, превръщат докладването по изпълнението на европейския бюджет в предизвикателство. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Комисията е поела ангажимент да изготвя висококачествени и надеждни доклади относно изпълнението на бюджета на ЕС. В тази връзка Комисията разчита на данните, предоставени от държавите членки и от други източници. От службите на Комисията се изисква посредством даваните от централните служби инструкции да предоставят всеобхватна информация за изпълнението на всяка програма и да гарантират качеството и надеждността на предоставената информация.
  Източниците за показателите за изпълнение се посочват систематично в годишните отчети за дейността (ГОД). В допълнение към това съгласно инструкциите за годишните отчети за дейността за 2018 г. от директорите, отговорни за управлението на риска и за вътрешния контрол, бе поискано да декларират, че представената в части 1 и 2 от ГОД информация е надеждна, пълна и точна. |
| --- | --- |

3.8.

Източниците за показателите за изпълнение се посочват систематично в годишните отчети за дейността (ГОД). В допълнение към това съгласно инструкциите за годишните отчети за дейността за 2018 г. от директорите, отговорни за управлението на риска и за вътрешния контрол, бе поискано да декларират, че представената в части 1 и 2 от ГОД информация е надеждна, пълна и точна.

3.9 Второ тире. Комисията отбелязва оценката на ЕСП, че като цяло изчисляването на напредъка по изпълнението е по-показателно, когато като отправна точка се използват базови стойности. В многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. обаче не са определени цифрови базови стойности за всички програми, поради което с цел съпоставимост бе взето решение да се изчислява общият напредък.

Комисията е на мнение, че е основателно използването на прогнози — основани на одобрените проекти — в допълнение към действителните стойности във връзка с изпълнението, що се отнася до инвестиционни програми като програмите по Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд (КФ). Този вариант осигурява информация и позволява както на експертите, така и на вземащите решения лица да стигнат до заключения за напредъка по изпълнението и съответно позволява на системата като цяло да изпълнява целта, за която е предвидена.

| 3.10. | Комисията е на мнение, че процесът по обобщаване на изпълнението по показателите в програми и функции има своите ограничения. Комисията умишлено не изчислява средно отстояние от целта за всяка програма. Една-единствена стойност не може да обхване напълно сложността, присъща на изразходването на десетки милиарди евро. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Комисията е поела ангажимент да подобри събирането и наличието на данни, по-специално за споделеното управление, където понастоящем забавянето е най-голямо. За тази цел през май 2018 г. Комисията предложи цикъл на докладване на всеки два месеца съгласно член 37, параграф 1 от предложението за Регламент за общоприложимите разпоредби (COM(2018) 375). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | В повечето случаи ефективността не е линейна във времето, а започва бавно едва в хода на изпълнението. Поради това се очаква, че напредъкът спрямо базовите стойности в повечето случаи ще бъде по-нисък от линейните проценти, посочени от ЕСП. Освен това при напредъка следва да се отчитат забавянията на изпълнението. Предвид горепосоченото, Комисията счита, че напредъкът спрямо базовите стойности като цяло отговаря на планираното. Комисията обаче е съгласна, че напредъкът по изпълнението трябва да се наблюдава много внимателно и да се предприемат необходимите мерки, ако бъдат отчетени недостатъци. |
| --- | --- |

3.12.

Функция 1A: Показателите показват добър напредък за „Еразъм+“ и ЕФСИ и умерен напредък за „Хоризонт 2020“ и Механизма за свързване на Европа

3.13 Първо тире. Комисията подчертава, че подборът на показателите за прегледа на изпълнението на програмите е основан по-специално на целесъобразността и на наличието на данни, а не на съответната стойност на показателя. Всъщност за всяка функция в доклада има случаи, при които изчисляването на напредъка въз основа на програмните отчети води до по-добри резултати, отколкото въз основа на прегледа на изпълнението на програмите. Комисията е съгласна, че в бъдеще анализът трябва да бъде по-подробен и залегналите в основата му допускания трябва да бъдат посочени с по-голяма точност.

3.13 Второ тире. В прегледа на изпълнението на програмите през 2019 г. са положени значителни усилия за подобряване на докладването на данни относно Механизма за свързване на Европа. По Механизма за свързване на Европа се финансират големи и дългосрочни инфраструктурни проекти или проекти, които трябва да бъдат координирани в рамките на мрежа. Тези проекти често трябва да бъдат разработени в условията на последователни финансови рамки и е възможно да възникне значително забавяне между момента на стартиране на проекта и момента, в който са налични необходимите данни за измерване на изпълнението. В предложението на Комисията за продължаване на този инструмент бе поставен по-голям акцент върху рамката за изпълнение, като се предвиждат „прозрачни, подлежащи на отчетност и подходящи мерки за мониторинг и докладване, за да се оценява напредъкът на програмата [...], както и да се популяризират нейните постижения“.

3.13 Трето тире. В своя ПИП Комисията посочи ясно, че изпълнението на програмата „Еразъм+“ се съпоставя с 2017 г. Програмата напредва добре по постигането на своите цели до 2020 г.

3.13 Четвърто тире. Комисията отбелязва, че първоначалната цел на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) бе да мобилизира инвестиции в размер на 315 милиарда евро до юли 2018 г. На 30 декември 2017 г. влезе в сила Регламентът за удължаване на срока на действие и разширяване на ЕФСИ (Регламентът ЕФСИ 2.0). С него срокът на действие на ЕФСИ бе удължен до края на 2020 г., а инвестиционната му цел бе увеличена на 500 милиарда евро. В този регламент се предвижда, че необходимата гаранция на ЕС, която ще позволи на ЕФСИ да подкрепи инвестициите, ще се увеличи от 16 милиарда евро на 26 милиарда евро едва считано от юли 2018 г. (т.е. след първоначалния период). Поради това към края на 2017 г. резултатите на ЕФСИ бяха съпоставени с първоначалната инвестиционна цел от 315 милиарда евро.

Функция 1Б: Показателите показват сравнително слаб напредък в областта на сближаването поради късното започване

| 3.14. | Прогнозите, основани на одобрени текущи проекти, представляват изключително важна информация в контекста на мониторинга на изпълнението. В допълнение към данните за действителното изпълнение те позволяват да се добие представа за портфейла от проекти, което в случая на политики, изискващи големи инвестиции и с голяма продължителност, като например политиката на сближаване, вероятно е най-ценната информация по време на изпълнението. |
| --- | --- |

3.14.

Функция 2: Въз основа на показателите е невъзможно да се определи напредъкът за повечето разходи в областта на функция „Природни ресурси“

| 3.15. | Комисията отбелязва, че годишният характер на Европейския фонд за гарантиране на земеделието затруднява определянето на многогодишни цели. Понастоящем обаче се работи по разработване на инструменти и показатели, с които да се гарантира, че за данните във връзка с този фонд също може да се извърши междинно докладване за изпълнението. |
| --- | --- |

3.15.

3.15 Първо тире. Комисията отбелязва, че използването на прилагания от ЕСП метод (обяснен в точка 3.9 и каре 3.1) не позволява да се определи напредъкът спрямо базовите стойности за повече от един от 27-те показателя.

При все това Комисията счита, че напредъкът спрямо базовите стойности може да се оцени за всички 27 показателя. Следователно подбраните показатели действително позволяват мониторинг на напредъка.

При извършването на всеобхватен анализ на 27-те показателя, включени в програмния отчет, следва да се вземат предвид специфичните особености на селскостопанския сектор и разходите по линия на ЕФГЗ.

Функция 3: Показателите за „Сигурност и гражданство“ показват две програми с добър напредък, една с умерен напредък и една изоставаща

| 3.17. | Комисията отбелязва, че при оценката на изпълнението на програмата „Храни и фуражи“ трябва да се отчете, че няма как да се предвиди възникването на болести по животните и растенията. Всички работни програми са приети и се изпълняват съгласно предвиденото. |
| --- | --- |

3.17.

Функция 4: Показателите показват като цяло разумен напредък за програмите по функция „Глобална Европа“

| 3.19. | Методологията за определяне на показателите и целите за Инструмента за сътрудничество за развитие е обяснена в Преработената рамка на ЕС за резултатите в областта на международното сътрудничество и развитието (SWD(2018) 444). |
| --- | --- |

3.19.

Специални инструменти: недостатъчна информация за постигнатия напредък

3.20 Първо тире. Комисията отбелязва, че показателят отчита само бедствията, които отговарят на критериите за допустимост. Шестте случая през 2017 г. все още са били в процес на разследване, поради което не са взети предвид при изчисляването, тъй като не е било ясно дали отговарят на критериите за допустимост. На последно място, през 2017 г. две от 10-те заявления не са били приети (наводнения в Мурсия и пожари в природния парк Доняна).

Раздел Б — Показателите не дават добра представа за действителния напредък

| 3.21. | Що се отнася до подзаглавието „Много показатели са неподходящо избрани“, Комисията отбелязва, че показателите за изпълнение за финансовите програми на ЕС са определени в правните актове, залегнали в основата на тези програми. Изборът на показатели представлява резултат от договаряне между Европейския парламент и Съвета въз основа на предложение на Комисията. Комисията е длъжна да докладва редовно по всички показатели, определени в законодателството. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Големият дял на показателите за вложени ресурси/крайни продукти и услуги не означава, че показателите са неподходящo избрани. Комисията е съгласна, че показателите за резултати и за въздействие са по-подходящи за измерване на изпълнението като такова. Особено за проектите, изискващи големи инвестиции и с голяма продължителност, са необходими обаче показатели за резултатите с цел да се докладва за напредъка. Поради това считаме, че е необходим баланс между видовете показатели и този баланс следва да е специфичен за всяка програма. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Комисията счита, че дял от 60 % на показателите за вложени ресурси/крайни продукти и услуги не ограничава непременно ползите от осигурената информация. При все че Комисията е съгласна, че следва да се постигне баланс между различните видове показатели, подходящият баланс може да бъде различен за отделните програми. Рамката за изпълнение на бюджета на ЕС също така включва структурирана система от оценки (междинна и последваща), както е определено в Насоките за по-добро регулиране, именно за да се прави разграничение между различните ефекти от дадена програма. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Комисията отбелязва, че е изключително трудно да се подберат показатели за въздействието, които да се повлияват само от преките ефекти от самата програма. Всеки по-широкообхватен показател за резултати или за крайни продукти и услуги неизбежно ще се повлиява от редица фактори, от които програмите ще представляват само един. Поради това Комисията се стреми да използва набор от показатели, които обясняват и отчитат изпълнението на програмите по най-добрия възможен начин, но и поради естеството на самите програми понякога това е доста трудно.

  При все това се полагат усилия, по-специално във връзка със следващия набор от показатели за многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г., да се подберат показатели за резултати и за въздействие, които обясняват програмите по най-добрия начин. В допълнение към това Комисията също така отбелязва, че ефектите от разходните програми на ЕС ще станат видими само при изчерпателна оценка, която включва подходящи променливи величини на контрола. |
| --- | --- |

3.24.

При все това се полагат усилия, по-специално във връзка със следващия набор от показатели за многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г., да се подберат показатели за резултати и за въздействие, които обясняват програмите по най-добрия начин. В допълнение към това Комисията също така отбелязва, че ефектите от разходните програми на ЕС ще станат видими само при изчерпателна оценка, която включва подходящи променливи величини на контрола.

| 3.25. | По отношение на таблица 3.2 Комисията е съгласна, че в някои случаи показателите, които обхващат областта на хуманитарната помощ, имат само непряка връзка с хуманитарните действия, финансирани от ЕС, и също така че редица външни фактори влияят на стойността на показателя. Поради това в контекста на следващата МФР ще бъдат положени усилия да се подобри целесъобразността на набора от показатели за хуманитарни действия на ЕС, т.е. да се осигурят по-ясни връзки на всички показатели с разходването на средства и целите.

  Що се отнася до ЕФГЗ, ефективните системи за управление и контрол също са от изключително значение, за да се гарантира, че програмите се изпълняват по начин, чрез който целите се постигат. Следователно в програмния отчет е необходим показател, с който да се измерва до каква степен се проверяват разходите. |
| --- | --- |

3.25.

Що се отнася до ЕФГЗ, ефективните системи за управление и контрол също са от изключително значение, за да се гарантира, че програмите се изпълняват по начин, чрез който целите се постигат. Следователно в програмния отчет е необходим показател, с който да се измерва до каква степен се проверяват разходите.

| 3.26. | Комисията признава, че програмните отчети не са структурирани по начин, който да позволява ясна връзка между специфичните цели и общата цел. В разходните програми за периода след 2020 г. обаче е създадена ясна йерархична структура, която свързва специфичните с общите цели, както и показателите със специфичните цели. Освен това понастоящем се преразглежда и бюджетната номенклатура, като тя ще бъде структурирана в съответствие със специфичните цели. Тези мерки ще подобрят значително както структурата, така и разбираемостта на документите на Комисията относно изпълнението на бюджета. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Винаги трябва да се постигне компромис между посочването на изчерпателен списък от показатели, които обхващат всеки аспект от целите, и необходимите ресурси. |
| --- | --- |

3.27.

3.27 Второ тире. По своето естество целите на Инструмента за сътрудничество за развитие са изключително широкообхватни и не могат да бъдат обхванати от ограничен брой показатели. Независимо от това действията, свързани с изменението на климата и с околната среда, са обект на ежегоден мониторинг посредством методиката на т.нар. показатели от Рио, разработени от Комитета за подпомагане на развитието (КПР) на ОИСР.

| 3.28. | Както е посочено по-горе, Комисията постоянно подобрява своето докладване във връзка с изпълнението, като също така разчита на държавите членки и на други докладващи субекти. В своя анализ на набора от данни, налични през март 2019 г., Комисията констатира, че за 63 % от показателите е налице „пълна информация за изпълнението“, т.е. данни както за базовите, така и за целевите стойности, като Комисията счита, че тази стойност е в границите на разумното. По отношение на рамката за изпълнение на разходните програми за периода след 2020 г. Комисията стартира широкообхватен проект, чиято цел е да гарантира, че такава основна информация за изпълнението се определя за програмите по последователен начин и при следване на договорен график. |
| --- | --- |

3.28.

3.28 Четвърто тире. Комисията отбелязва, че в конкретни случаи при актуализирането на официалните статистически данни се променят и базовите стойности.

| 3.29. | По отношение на ЕФГЗ се счита, че подбраните показатели позволяват да се оцени напредъкът (вж. отговора на Комисията по точка 3.15, първо тире).
  Освен това Комисията е поела ангажимент да гарантира, че докладването за изпълнението на ЕФГЗ, „Хоризонт 2020“ и фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (ФСЕС) се подобрява непрекъснато, по-специално за периода на следващата МФР, за която въз основа на извлечените поуки от оценките са предложени засилени разпоредби за мониторинг и оптимизирани показатели. |
| --- | --- |

3.29.

Освен това Комисията е поела ангажимент да гарантира, че докладването за изпълнението на ЕФГЗ, „Хоризонт 2020“ и фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (ФСЕС) се подобрява непрекъснато, по-специално за периода на следващата МФР, за която въз основа на извлечените поуки от оценките са предложени засилени разпоредби за мониторинг и оптимизирани показатели.

| 3.30. | В случаите, посочени от ЕСП, Комисията приема, че е полезно да се определят годишни етапни цели с цел мониторинг на изпълнението. Комисията обаче отбелязва, че някои програми в цикъла 2014—2020 г. не разполагат с такива цели или, както е при споделеното управление, няма достатъчна информация от органите на държавите членки по отношение на отчетените стойности. И в този случай Комисията е поела ангажимент, когато е целесъобразно, да подобри положението по отношение на финансовите програми за периода след 2020 г., като за тази цел ще бъде изключително важна подкрепата от страна на Парламента, Съвета и държавите членки. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Що се отнася до подзаглавието „За някои програми качеството на наличните данни е незадоволително“, Комисията отбелязва, че наличието и качеството на данните зависят до голяма степен от задълженията за докладване, произтичащи от законодателния процес. При докладването на данни от държавите членки и публичните органи Комисията разполага с ограничени възможности да повлияе на тяхното качество. Комисията отбелязва, че по три четвърти от показателите са налице най-новите данни. Данните за някои програми ще станат достъпни едва на по-късен етап от периода на изпълнение. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Комисията взема предвид изключително сериозно препоръките на Европейския парламент и на Съвета и винаги представя най-новите налични данни в своите доклади за изпълнението. Както вече бе посочено, разполагането с напълно актуални данни представлява предизвикателство в сложна система за изпълнение като тази за бюджета на ЕС и при настоящата правна рамка. Комисията цели да подобри представянето на възможно най-актуална информация в своите доклади, като същевременно отново изтъква, че това до голяма степен зависи от навременното и надеждно предоставяне на данни от държавите членки и други трети страни. Комисията също така изтъква, че докладите винаги представляват моментни снимки на положението към даден момент във времето, тъй като използваните в тях данни рядко са статични. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Комисията приема, че при показателите съществуват определени и ограничени проблеми, свързани с качеството на данните, но заявява, че като цяло рамката за изпълнение е надеждна. Комисията също така подчертава своя ангажимент да подобри системата за изпълнение и докладване за следващия бюджетен цикъл. |
| --- | --- |

3.33.

3.33 Второ тире. Комисията е поела ангажимент да гарантира, че качеството на данните, използвани в основните показатели за изпълнение, се подобрява, включително докладваната информация относно заявките за патенти и свързаните с тях публикации. Това е отразено в редовно актуализирания раздел с проектни резултати на информационното табло за „Хоризонт 2020“, публикуван в онлайн портала „Финансиране и възможности“.

| 3.34. | Комисията приема, че някои цели на показателите може да не са достатъчно амбициозни, но заявява, че като цяло рамката за изпълнение е надеждна. Комисията също така подчертава ангажимента си да подобри системата за следващата многогодишна финансова рамка. |
| --- | --- |

3.34.

3.34 Втора точка. Приоритетът на политиката, по-специално за Кохезионния фонд (като се отчете железопътният сектор на държавите членки, които отговарят на условията за тези инвестиции), бе свързан с възстановяване и модернизиране на железопътни линии, като заложената цел е 2 829 km. Целите за новите железопътни линии, финансирани от ЕФРР, са малко по-високи: 580 km, но и в този случай представляват едва 14 % от целта за дължината на възстановените и модернизирани линии.

| 3.35. | Комисията приема, че целите по някои показатели в някои програми може да не са достатъчно амбициозни. За идентифицирането на тези показатели и цели трябва да се извърши подробна оценка на значението и контекста на показателите. |
| --- | --- |

3.35.

Част 2 — Резултати от извършените от Сметната палата одити на изпълнението: общи заключения и препоръки

Функции 1а „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ и 1б „Икономическо, социално и териториално сближаване“

а)   Специален доклад No 8/2018 „Подпомагане от ЕС за продуктивни инвестиции в предприятията — необходим е по-голям акцент върху дълготрайността“

| 3.38. | Комисията отбелязва, че одитираните от ЕСП проекти като цяло са довели до планираните крайни продукти и услуги и че в повечето случаи тези крайни продукти и услуги продължават да съществуват и да се използват.
  В сравнение с периода на програмиране 2000—2006 г. подходът на управлението на ЕС към въпроса с дълготрайността на инвестициите се е развил значително в периода 2007—2013 г. Това е отразено не само в специфичните и подсилени регулаторни разпоредби, но и в акцента, поставен върху стратегическото планиране на големи проекти, както и в извършваните от Комисията последващи оценки на програмно равнище в рамките на политиката на сближаване.
  Що се отнася до постигнатите резултати, към момента на провеждане на одита Комисията подчерта, че по-скоро липсват данни за много от одитираните проекти, а не че резултатите са слаби или нетрайни. |
| --- | --- |

3.38.

В сравнение с периода на програмиране 2000—2006 г. подходът на управлението на ЕС към въпроса с дълготрайността на инвестициите се е развил значително в периода 2007—2013 г. Това е отразено не само в специфичните и подсилени регулаторни разпоредби, но и в акцента, поставен върху стратегическото планиране на големи проекти, както и в извършваните от Комисията последващи оценки на програмно равнище в рамките на политиката на сближаване.

Що се отнася до постигнатите резултати, към момента на провеждане на одита Комисията подчерта, че по-скоро липсват данни за много от одитираните проекти, а не че резултатите са слаби или нетрайни.

3.39 Първо тире. Комисията отбелязва, че тази препоръка е свързана с процеса на одобряване на оперативните програми в периода след 2020 г.

б)   Специален доклад No 9/2018 „Публично-частни партньорства в ЕС“

3.40 и 3.41. Публично-частните партньорства (ПЧП) са един от потенциалните инструменти за изпълнение на политиките, с които разполагат държавите членки и организаторите на проекти. Комисията допринася за споделянето на най-добри практики, предлага целенасочена техническа помощ, извършва редовен анализ на националните рамки за ПЧП и по целесъобразност отправя препоръки в областта на политиката, насочени към подобряването им („европейски семестър“). При все това, що се отнася до европейския семестър и стратегията „Европа 2020“, в тях не се насърчава специално по-интензивното използване на ПЧП. Що се отнася до секторните инструменти, Комисията не разполага с правно основание да поиска от държавите членки да използват ПЧП в по-голяма или по-малка степен в сравнение с други методи за възлагане на поръчки. При споделеното управление на европейските структурни и инвестиционни фондове държавите членки разполагат с изключителна свобода на преценка дали да използват ПЧП.

в)   Специален доклад No 12/2018 „Широколентов достъп до интернет в държавите — членки на ЕС“

3.42 и 3.43. Комисията извършва мониторинг на целите за широколентов достъп до интернет, залегнали в Програмата в областта на цифровите технологии, и публикува съответните данни в своя индекс за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото.

Комисията призова държавите членки да прегледат напредъка по своите национални планове за широколентовия достъп и да ги актуализират до 2025 г.

Комисията припомня, че националните регулаторни органи (НРО) носят крайната отговорност за изпълнението на правните и регулаторни разпоредби. В своето предложение за преработване на правилата на ЕС в областта на далекосъобщенията (Европейски кодекс за електронните съобщения) Комисията предложи подобрени разпоредби за независимостта и регулаторния капацитет на НРО, включително налични ресурси, правомощия за директно налагане на санкции и хармонизиране на минимален списък със задачи.

По отношение на областите, които не са толкова жизнеспособни от икономическа гледна точка, Комисията също така предложи преработени правила за далекосъобщенията, за да се стимулира разгръщането на мрежи.

В допълнение към това Комисията предоставя и ще продължи да предоставя насоки на държавите членки за прилагането на държавна помощ за широколентов достъп до интернет.

Комисията установи план за действие за широколентов достъп до интернет в селските райони, насочен към предизвикателствата, свързани с осигуряването на широколентов интернет в селските райони, по-специално чрез обмен на най-добри практики посредством мрежата на службите по широколентовия достъп, целеви мисии в държавите членки, задълбочен мониторинг на изразходването на средства от ЕСИФ за широколентов достъп и актуализирани насоки за инвестиции в широколентовия достъп.

г)   Специален доклад No 17/2018 „Усвояване на средствата“

| 3.44. | Комисията припомня, че датата на приемане на законодателната рамка зависи до голяма степен от съзаконодателите. Комисията също така подчертава, че макар ранното приемане на законодателната рамка да е важно за стартирането на изпълнението на програмите, съществуват и други фактори, като например правилото за отмяна, равнището на предварителното финансиране или изискванията за определяне на компетентни органи за периода 2014—2020 г., които оказват съществено въздействие върху изпълнението.
  Комисията отбелязва със задоволство, че приетите от нея мерки в тясно сътрудничество със съответните програмни органи, по-специално чрез създадената от нея работна група за по-добро изпълнение, са довели до значително повишаване на усвояването на средствата в периода 2007—2013 г. Тя също така подчерта, че въз основа на резултатите от последващата оценка на периода на програмиране 2007—2013 г. и на седмия доклад за икономическото, социалното и териториалното сближаване политиката на сближаване показва добри общи резултати. |
| --- | --- |

3.44.

Комисията отбелязва със задоволство, че приетите от нея мерки в тясно сътрудничество със съответните програмни органи, по-специално чрез създадената от нея работна група за по-добро изпълнение, са довели до значително повишаване на усвояването на средствата в периода 2007—2013 г. Тя също така подчерта, че въз основа на резултатите от последващата оценка на периода на програмиране 2007—2013 г. и на седмия доклад за икономическото, социалното и териториалното сближаване политиката на сближаване показва добри общи резултати.

3.45 Първо тире. За периода 2021—2027 г. Комисията представи своето предложение за Регламент за общоприложимите разпоредби още на 29 май 2018 г. (COM(2018) 375), т.е. 30 месеца преди планираното начало на периода на допустимост. Освен това тя започна неофициални преговори по споразумения за партньорство с държавите членки преди приемането на правната рамка от съзаконодателя.

3.45 Второ тире. Службите на Комисията продължиха да осигуряват значителна подкрепа на държавите членки, включително техническа помощ и консултантски услуги, с цел да се подобри техният капацитет за изпълнение на фондовете, като същевременно се акцентира върху постигането на резултати.

Задълбоченият мониторинг позволява да се създадат планове за действие, пригодени към нуждите на всяка програма и насочени към конкретните идентифицирани проблеми, така че да се гарантира устойчиво изпълнение, без да се прави компромис с постигането на резултати.

д)   Специален доклад No 30/2018 „Правата на пътниците“

3.47 Първо тире. Комисията прие препоръките.

3.47 Второ тире. Комисията прие тази препоръка с оглед на факта, че тя изпълнява важна роля за повишаване на осведомеността на пътниците. Тя също така прие да усъвършенства съществуващите насоки.

3.47 Трето тире. Комисията прие препоръката и ще използва правото си на инициатива, за да обмисли и предложи решения за оставащите предизвикателства във връзка с прилагането.

е)   Специален доклад No 28/2018 „Хоризонт 2020“

| 3.48. | Комисията приветства оценката на ЕСП във връзка с „Хоризонт 2020“. Комисията прие всички препоръки по доклада. В съответствие с това понастоящем Комисията изпълнява препоръките. |
| --- | --- |

3.48.

Функция 2 „Природни ресурси“

3.51 Първо тире. Комисията признава, че проектите за енергия от възобновяеми източници разполагат с потенциал да допринесат за устойчиво развитие на селските райони.

Тя счита, че вече е приела мерки във връзка с проектирането и устойчивостта на бъдещата политика за енергия от възобновяеми източници чрез новоприетите законодателни актове: новия Регламент относно управлението на Енергийния съюз (Регламент (ЕС) 2018/1999), Регламента относно земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (Регламент (ЕС) 2018/841) преработената Директива относно енергията от възобновяеми източници (Директива (ЕС) 2018/2001).

В контекста на тази рамка при изготвянето и финализирането на своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата държавите членки могат да отчетат обстоятелствата и нуждите на селските си райони.

При проектирането на своите програми за развитие на селските райони и постигането на баланс между различните цели на техните стратегии за развитие на селските райони държавите членки/регионите могат да преценяват дали в тази връзка следва да се реализира потенциалът на финансирането от ЕЗФРСР.

3.51 Второ тире. Комисията пое ангажимент да отчете всички налични доказателства за изпълнението на политиката към настоящия момент и да използва тази информация при анализа на специфични решения за бъдещето в оценката на въздействието, залегнала в основата на предложението на Комисията за ОСП за периода след 2020 г. Комисията също така пое ангажимент да обмисли по какъв начин да се оцени изпълнението на различните видове интервенции, включително по целесъобразност подпомагането на доходите.

3.51 Трето тире. Използването на опростени варианти за разходите следва да намали административната тежест за органите и бенефициерите. Системата за възстановяване на разходи чрез опростени варианти за разходите следва да води до същите резултати като традиционните системи за възстановяване на разходи, макар и по по-опростен и по-бърз начин. Комисията е съгласна да обмисли варианти за преминаване към системи, при които възстановяването на разходи на държавите членки е основано на изпълнението на политиката.

3.52 Второ тире. Комисията подсили връзките между системата за кръстосано спазване и хуманното отношение към животните, по-специално чрез допълнително споделяне с държавите членки на най-добри практики и на резултати от инспекции на кръстосаното спазване, както препоръча ЕСП. Това бе извършено в рамките на срещи на експертната група по кръстосано спазване, организирани през 2018 г.

3.52 Пето тире. Що се отнася до специален доклад No 25/2018, държавите членки сами подбират проектите (включително сами приоритизират проектите), които ще осъществят. Що се отнася до ЕСИ фондовете, в правните разпоредби, които ги уреждат, не се предвижда такава роля на Комисията при споделеното управление по отношение на установяването на критерии за подбора на операции, отправянето на покани за представяне на предложения, оценката и подбора на проекти за финансиране. За организирането на този процес отговарят държавите членки. Това не е променено в предложението на Комисията за периода 2021—2027 г. Като предпоставка за финансиране (т.нар. благоприятстващи условия) за подкрепа по линия на ЕФРР/Кохезионния фонд Комисията обаче предложи за периода 2021—2027 г. инвестициите за превенция и управление на риска да бъдат в съответствие с национален или регионален план за управление на риска от бедствия. Този подход е сходен с подхода от периода 2014—2020 г., но е засилен и предполага всички рискове да бъдат разгледани по интегриран начин.

Функция 3 „Сигурност и гражданство“ и функция 4 „Глобална Европа“

а)   Специален доклад No 7/2018 „Турция“

3.55 Първо тире. Комисията прие тази препоръка.

Комисията взема под внимание целевата дата за изпълнението и ще обмисли пренасочването в рамките на програмирането за 2018 г., като се съобразява с политическите насоки.

Комисията отбелязва, че напредъкът в такива чувствителни области зависи не само от финансирането по ИПП, а в по-голяма степен от политическата воля на турските органи.

3.55 Второ тире. Комисията прие тази препоръка.

3.55 Трето тире. Комисията прие тази препоръка.

3.55 Четвърто тире. Комисията прие тази препоръка.

3.55 Пето тире. Комисията прие тази препоръка.

б)   Специален доклад No 20/2018 „Африканската архитектура за мир и сигурност (APSA)“

| 3.56. | Подкрепата от ЕС за Африканската архитектура за мир и сигурност (APSA) както по отношение на капацитета, така и на финансовото участие представлява ключов принос за развитието на тази архитектура, въпреки че очакваните резултати не бяха систематично постигнати.
  Приносът към заплатите или други оперативни разходи сам по себе си не е проблем, стига да е свързан с постигането на резултати и да е част от по-широкообхватна стратегия за подкрепа с ясна стратегия за излизане. |
| --- | --- |

3.56.

Приносът към заплатите или други оперативни разходи сам по себе си не е проблем, стига да е свързан с постигането на резултати и да е част от по-широкообхватна стратегия за подкрепа с ясна стратегия за излизане.

3.57 Първо тире. Комисията и ЕСВД приеха препоръката. Въпреки това специалната подкрепа за оперативните разходи все пак може да бъде подходяща при определени условия.

3.57 Второ тире. Комисията прие препоръката.

в)   Специален доклад No 27/2018 „Механизмът за бежанците в Турция“

3.59 Първо тире. Комисията прие тази препоръка.

Комисията счита, че подкрепата за сходни видове дейности чрез паралелни инструменти е способствала за взаимно допълване и не е довела до дублиране или припокриване, което е позволило на Комисията да ускори реакциите си, тъй като в различни моменти са били мобилизирани различни инструменти.

3.59 Второ тире. Комисията прие тази препоръка.

3.59 Трето тире. Комисията прие тази препоръка.

3.59 Четвърто тире. Комисията прие тази препоръка.

Комисията отбелязва, че изпълнението на тази препоръка не зависи единствено от Комисията, а и от готовността на партньорите да приемат тези условия.

3.59 Пето тире. Комисията прие тази препоръка.

Въпреки липсата на достъп до имената на бенефициерите, партньорите са установили надеждни механизми за контрол. Партньорите, както и Комисията, ще продължат да настояват пред турското правителство за по-добър достъп до първични данни при надлежно съобразяване с правната рамка.

3.59 Шесто тире. Комисията прие тази препоръка.

Комисията ще продължи да работи с турските органи по този въпрос, за да се гарантира пълен достъп на изпълняващите партньори до данните при надлежно съобразяване с приложимата правна рамка.

Комисията отбелязва, че не е предвидено Механизмът да координира цялата помощ от ЕС за бежанците в Турция. Мандатът му за мониторинг и докладване е свързан единствено с помощта по линия на Механизма. В отделен контекст Комисията вече подготвя глобален доклад относно изпълнението на финансирането, свързано с кризата с мигрантите, който ще допълни конкретното докладване за Механизма.

г)   Специален доклад No 32/2018 „Извънреден доверителен фонд на ЕС (ИДФЕС) за Африка“

| 3.60. | Доверителният фонд на ЕС (ИДФЕС) беше създаден като инструмент за изпълнение с гъвкави цели, който да бъде в състояние да отговори на нуждите и нововъзникващите предизвикателства, породени от сложните кризи с различен характер, които засягат трите региона. |
| --- | --- |

3.60.

3.61 Първо тире. Комисията прие тази препоръка.

3.61 Второ тире. Комисията прие частично тази препоръка.

3.61 Трето тире. Комисията прие тази препоръка.

3.61 Четвърто тире. Комисията прие тази препоръка.

Функция 5 „Администрация“

а)   Специален доклад No 34/2018 „Помещения за служебно ползване на институциите на ЕС“

3.64 Първо тире. По отношение на стратегията за сградите основните принципи на политиката на Комисията, свързана с недвижимите имоти, както са описани в съобщение COM(2007) 501, са все още в максимална степен актуални (2).

Комисията прие само частично препоръката предвид факта, че документите за планиране (многогодишните рамки на политиката и работният документ за сградите, придружаващ проектобюджета) вече се актуализират ежегодно.

3.64 Второ тире. Комисията не прие препоръката, но ще разгледа възможностите за подобрения.

В работния документ за сградите, придружаващ проектобюджета, Комисията би могла ежегодно да предоставя информация за авансовите плащания, които ще бъдат извършени за различните проекти.

3.64 Трето тире. Комисията прие частично препоръката, тъй като счита, че необходимата процедура за управление на сградите вече е въведена. Тя може да бъде подложена на повторна оценка в средносрочен план.

3.64 Четвърто тире. Комисията прие препоръката и желае да подчертае, че в сферата на недвижимите имоти различните размер, нужди и разположение на всяка институция пораждат специфични характеристики, които могат да окажат значимо влияние върху резултатите от сравнението.

Доклади относно „Функциониращ единен пазар и устойчив паричен съюз“

б)   Специален доклад No 3/2018 „Процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД)“

| 3.68. | Като цяло Комисията счита, че изпълнението на процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) е положително. Сметната палата проведе анкета сред членовете на Комитета за икономическа политика (КИП) и само около 10 % от тях считат, че ПМД не е ефективна. С цел подобряване на прозрачността Комисията оповести публично в Сборника за ПМД прилаганите принципи за идентифициране и оценка на дисбалансите и също така включи матрици за оценка на ПМД в задълбочените прегледи (ЗП). Що се отнася до профила на извършения от Комисията анализ, заключенията от ЗП се докладват в съобщение на Комисията, придружаващо ЗП, а не в самите ЗП, защото съгласно Регламента в тях трябва да се отчита общият контекст. На последно място, първоначалното идентифициране на дисбаланси не се разглежда като система за ранно предупреждение и затова е основано на променливи, при които се използват висококачествени данни. При все това в задълбочения анализ на Комисията все пак се използват най-новите макроикономически прогнози, които по замисъл отчитат общите пазарни условия, включително евентуалните държавни условия, отразяващи внасянето на проблем отвън. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Комисията приема повечето от препоръките на ЕСП и поема ангажимент да ги изпълни. Всъщност много от посочените в доклада препоръки са насочени към подсилване и подобряване на аспекти от ПМД, по отношение на които Комисията вече предприема мерки. |
| --- | --- |

3.69.

в)   Специален доклад No 18/2018 „Постигната ли е основната цел на превантивната част на Пакта за стабилност и растеж?“

| 3.70. | Понастоящем Комисията изпълнява препоръките, които е приела. Съветът оповести своите заключения относно доклада през декември 2018 г. и прикани Комисията да проучи констатациите и препоръките на ЕСП и да докладва на Съвета в рамките на две години. Комисията прие този краен срок. |
| --- | --- |

3.70.

3.71 Първо тире. Комисията прегледа параметрите на матрицата на изискванията като част от публикувания през май 2018 г. по-широкообхватен преглед на гъвкавостта съгласно Пакта за стабилност и растеж (ПСР). Комисията не прие препоръката да разгледа кумулативните ефекти от разрешените отклонения, тъй като в Регламент (ЕО) No 1466/97 изрично се предвижда допустим марж на отклонение от 0,25 % от БВП и Комисията не може да наложи ограничения по отношение на това.

3.71 Второ тире. Комисията не прие препоръките, посочени в това изречение, т.е. препоръка 2, буква а) и препоръка 2, буква б). Временното отклонение по клаузата за структурни реформи не е пряко свързано с действителните бюджетни разходи за реформата, тъй като някои много полезни структурни реформи невинаги пораждат значителни преки бюджетни разходи, но пък тези реформи са свързани със значителни икономически или политически разходи. В тези случаи прякото свързване на временното отклонение с бюджетните разходи по същество би обезсмислило намерението клаузата да служи като стимул. Комисията също така не прие препоръката да преустанови прилагането на инвестиционната клауза в настоящия ѝ вид, тъй като счита, че тя представлява важен елемент от пакета за гъвкавост, въведен през 2015 г.

3.71 Трето тире. Комисията ще проучи тези въпроси като част от предстоящия ѝ преглед на пакета от два законодателни акта и на пакета от шест законодателни акта. В параметрите на матрицата на изискванията вече са определени по-високи изисквания за по-силно задлъжнелите държави членки.

3 .71 Четвърто тире. Комисията изпълни тези препоръки навреме за скорошното публикуване на пролетния ѝ пакет за 2019 г.

Част 3 — Проследяване на изпълнението на препоръките

| 3.75. | Единадесетте препоръки, които не са изпълнени изобщо, не бяха приети от Комисията. |
| --- | --- |

3.75.

Заключения и препоръки

Заключения

| 3.79. | В повечето случаи ефективността не е линейна във времето, а започва бавно едва в хода на изпълнението на програмата. Като се вземе предвид това и късното начало на някои програми, Комисията счита, че напредъкът като цяло отговаря на планираното. Комисията е съгласна, че напредъкът по изпълнението трябва да се наблюдава изключително внимателно и да се предприемат необходимите мерки, ако бъдат отчетени недостатъци. Комисията е на мнение, че процесът по обобщаване на изпълнението по показателите в програми и функции има своите ограничения. Комисията умишлено не изчислява средно отстояние от целта за всяка програма. Една-единствена стойност не може да обхване напълно сложността, присъща на изразходването на десетки милиарди евро. |
| --- | --- |

3.79.

| 3.80. | Настоящата рамка за изпълнение на бюджета на ЕС е отличена от ОИСР (3)
  като най-добрата в своя клас. Комисията отправи предложения как да бъде подобрена допълнително за бъдещата финансова рамка. При все това съществуват редица предизвикателства във връзка със събирането и предаването на данни, по-специално за програми, обхванати от споделено управление. Тези и други фактори, включително многогодишното естество на програмите, превръщат докладването по изпълнението на европейския бюджет в предизвикателство.







  a) | Първо тире: Показателите за изпълнение за финансовите програми на ЕС са определени в правните актове, залегнали в основата на тези програми. Комисията е съгласна, че показателите за резултати и въздействие са важни за измерване на изпълнението. Необходим е баланс между различните видове показатели.

  Второ тире: Комисията е съгласна, че всички показатели следва да подпомогнат измерването на постигнатите резултати от бюджета на ЕС.

  Трето тире: Винаги трябва да се взема предвид постигането на компромис между посочването на изчерпателен списък от показатели, които обхващат всеки аспект от целите, и свързаните с това ресурси. |
| --- | --- | --- |

3.80.

a)

Първо тире: Показателите за изпълнение за финансовите програми на ЕС са определени в правните актове, залегнали в основата на тези програми. Комисията е съгласна, че показателите за резултати и въздействие са важни за измерване на изпълнението. Необходим е баланс между различните видове показатели.

Второ тире: Комисията е съгласна, че всички показатели следва да подпомогнат измерването на постигнатите резултати от бюджета на ЕС.

Трето тире: Винаги трябва да се взема предвид постигането на компромис между посочването на изчерпателен списък от показатели, които обхващат всеки аспект от целите, и свързаните с това ресурси.

| б) | Първо тире: Комисията постоянно подобрява своето докладване във връзка с изпълнението, като също така разчита на държавите членки и на други докладващи субекти. В своя анализ на набора от данни, налични през март 2019 г. Комисията констатира, че за 63 % от показателите е налице „пълна информация за изпълнението“, т.е. данни както за базовите, така и за целевите стойности, като Комисията счита, че тази стойност е в границите на разумното. По отношение на рамката за изпълнение на разходните програми за периода след 2020 г. Комисията стартира широкообхватен проект, чиято цел е да гарантира, че такава основна информация за изпълнението се определя за програмите по последователен начин и при следване на договорен график. |
| --- | --- |

б)

Първо тире: Комисията постоянно подобрява своето докладване във връзка с изпълнението, като също така разчита на държавите членки и на други докладващи субекти. В своя анализ на набора от данни, налични през март 2019 г. Комисията констатира, че за 63 % от показателите е налице „пълна информация за изпълнението“, т.е. данни както за базовите, така и за целевите стойности, като Комисията счита, че тази стойност е в границите на разумното. По отношение на рамката за изпълнение на разходните програми за периода след 2020 г. Комисията стартира широкообхватен проект, чиято цел е да гарантира, че такава основна информация за изпълнението се определя за програмите по последователен начин и при следване на договорен график.

| в) | Първо тире: Наличието на данни и тяхното качество зависят до голяма степен от задълженията за докладване, произтичащи от законодателния процес. При докладването на данни от държавите членки и публичните органи Комисията разполага с ограничени възможности да повлияе на тяхното качество. Комисията отбелязва, че по три четвърти от показателите са налице най-новите данни. Данните за някои програми ще станат достъпни едва на по-късен етап от периода на изпълнение. |
| --- | --- |

в)

Първо тире: Наличието на данни и тяхното качество зависят до голяма степен от задълженията за докладване, произтичащи от законодателния процес. При докладването на данни от държавите членки и публичните органи Комисията разполага с ограничени възможности да повлияе на тяхното качество. Комисията отбелязва, че по три четвърти от показателите са налице най-новите данни. Данните за някои програми ще станат достъпни едва на по-късен етап от периода на изпълнение.

| г) | Първо тире: Комисията приема, че някои цели на показателите може да не са достатъчно амбициозни, но заявява, че като цяло рамката за изпълнение е надеждна. Комисията също така подчертава своя ангажимент да подобри системата за следващата многогодишна финансова рамка. |
| --- | --- |

г)

Първо тире: Комисията приема, че някои цели на показателите може да не са достатъчно амбициозни, но заявява, че като цяло рамката за изпълнение е надеждна. Комисията също така подчертава своя ангажимент да подобри системата за следващата многогодишна финансова рамка.

| 3.81. | Комисията е съгласна с ЕСП, че наличието на данни би могло да се подобри. Комисията обаче счита, че трябва да се постигне баланс между различните видове показатели и че не съществува специфичен дял от показатели за вложени ресурси и за крайни продукти и услуги, който автоматично да представлява слабост (вж. отговора на Комисията по точка 3.23). Фактът, че напредъкът не може да бъде изчислен, е свързан както с наличието на данни, така и с начина, по които наличните данни се използват за изчисляването на този напредък (вж. отговора на Комисията по точка 3.28). Макар че е възможно целите по някои показатели в определени програми да не са амбициозни, в повечето случаи не е толкова лесно да бъде определено кои (вж. отговора на Комисията по точка 3.35). |
| --- | --- |

3.81.

Препоръки

Препоръка 3.1 (Показатели в програмните отчети)

Комисията приема препоръката. Съгласно Финансовия регламент Комисията е длъжна да докладва в програмните отчети по всички показатели, посочени в правните основания за разходните програми, както са договорени от Европейския парламент и Съвета въз основа на отправените от Комисията предложения.

| а) | Комисията счита, че е необходим подходящ баланс между различните видове показатели за мониторинг и оценка на изпълнението и че този баланс следва да отразява специфичните особености на отделните програми. |
| --- | --- |

а)

Препоръка 3.2 (Рамки за изпълнение за програмите)

Комисията приема тази препоръка. Комисията отбелязва, че ще бъде необходимо да се използват ограничен брой показатели, по отношение на които не е целесъобразно да се определят количествени базови стойности, поетапни цели или целеви стойности.

| г) | Комисията отбелязва, че трябва да отчете съображения, свързани с осъществимостта и разходите, както и факта, че е необходимо съответно поемане на ангажимент, по-специално от страна на държавите членки и бенефициерите да представят своевременно висококачествени данни. |
| --- | --- |

г)

Препоръка 3.3 (Навременна информация за показателите за изпълнение)

Комисията приема препоръката. Комисията отбелязва, че трябва да отчете съображения, свързани с осъществимостта и разходите, както и факта, че е необходимо съответно поемане на ангажимент, по-специално от страна на държавите членки и бенефициерите да представят своевременно висококачествени данни.

Препоръка 3.4 (Документиране на целеви стойности)

Комисията приема препоръката.

Препоръка 3.5 (Подобряване на прегледа на изпълнението на програмите)

Комисията приема препоръката.

| а) | Комисията счита, че ще бъде в състояние да изпълни тази част от препоръката едва в началото на МФР за периода 2021—2027 г. |
| --- | --- |

а)

Приложение 3.3 — Подробно състояние на изпълнението на препоръките от 2015 г. по доклади

Специален доклад No 01/2015: Транспорт по вътрешните водни пътища в Европа: условията за корабоплаване и делът на този вид транспорт не са се подобрили значително от 2001 г. насам

Отговор по точка 52, препоръка 1, буква а): Комисията отбелязва, че тази препоръка е отправена към държавите членки.

Отговор по точка 54, препоръка 2, буква а): Комисията предприе действията, които бяха възможни в определения за изпълнението на препоръката срок, и счита препоръката за изпълнена. Тя проучи ситуацията в сектора на корабоплаването по вътрешни водни пътища посредством специален анализ, свързан с наблюдение на пазара. Преработването на самата стратегия ще бъде извършено в по-общия контекст на преработването на рамката за TEN-T (вж. препоръка 2, буква в) по-долу).

Отговор по точка 54, препоръка 2, буква в): Това действие ще бъде завършено с преработването на Регламента за TEN-T, предвидено за извършване до 31 декември 2023 г.

Специален доклад No 02/2015: Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води

Отговор по точка 108, препоръка 1, буква а): Комисията не е приела тази препоръка.

Отговор по точка 110, препоръка 2, буква а): Комисията изпълни изцяло приетата част от препоръка 2, буква а). Докладва се финансова информация за по-голямата част от товара на отпадъчните води (всички агломерации с еквивалент жители (ЕЖ) над 2 000). Не докладват само агломерации с ЕЖ под 2 000. Причините за това са следните: а) необоснована допълнителна административна тежест, б) така би се увеличило забавянето при докладването (на друго място ЕСП препоръчва да се намали забавянето при докладването), в) Директивата не съдържа изрично задължение за докладване.

Отговор по точка 115, препоръка 3, буква а): Комисията не е приела тази препоръка.

Отговор по точка 115, препоръка 3, буква б): Комисията не е приела тази препоръка.

Отговор по точка 115, препоръка 3, буква в): Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена.

Отговор по точка 115, препоръка 3, буква г): Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена. Комисията предприе препоръчаното действие.

Изискванията за докладването относно финансовите инструменти за периода на програмиране 2014—2020 г. са предвидени в член 46 от Регламента за общоприложимите разпоредби (Регламент (ЕС) No 1303/2013) и в приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) No 821/2014 на Комисията. В приложението се установява образец за докладване относно финансовите инструменти. В раздел VIII от образеца за докладване държавите членки трябва да предоставят информация за размера на финансовия принос, различен от европейските структурни и инвестиционни фондове, набран от финансовите инструменти, включително публичния и/или частния финансов принос, за който е поет ангажимент в споразумението за финансиране, и този, който е платен на равнището на крайните получатели.

Отговор по точка 117, препоръка 4, буква а): Комисията не е приела тази препоръка.

Отговор по точка 117, препоръка 4, буква б): Тази препоръка е частично изпълнена.

Отговор по точка 119, препоръка 5, буква б): Комисията не е приела тази препоръка.

Специален доклад No 03/2015: „Схема на ЕС „Гаранция за младежта“: първи стъпки и възможни рискове пред нейното изпълнение“

Отговор по точка 89, препоръка 1: Адресати на тази препоръка са държавите членки.

Специален доклад No 04/2015: „Техническа помощ — какъв е приносът ѝ в сферата на земеделието и развитието на селските райони?“

Отговор по точка 90, препоръка 1: Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена. Съгласно принципа на споделеното управление държавите членки описват в своите програми за развитие на селските райони по какъв начин ще се използва техническата помощ и са в позиция да извършат обща оценка на начина, по който се прилага тя.

Освен това следва да се подчертае, че показателите за мониторинг осигуряват само част от необходимата информация за оценка и че оценката далеч надхвърля анализа на данните в таблиците за наблюдение. Общите въпроси за оценка на развитието на селските райони, посочени в приложение V към Регламент за изпълнение (ЕС) No 808/2014 на Комисията, включват въпрос 20: „До каква степен техническата помощ е допринесла за постигането на целите, определени в член 59 на Регламент (ЕС) No 1303/2013 и в член 51, параграф 2 на Регламент (ЕС) No 1305/2013?“

Очаква се последващата оценка на програмите за развитие на селските райони да бъде изготвена и представена на Комисията до декември 2024 г.

Отговор по точка 90, препоръка 2: Комисията не е приела тази препоръка.

Отговор по точка 93, препоръка 4: Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена. В таблица за наблюдение Б2.3 по отношение на финансирането за техническа помощ, различна от помощта за националната мрежа за селските райони, се прави разграничение между общия размер на публичните разходи, свързани с административни разходи, и тези, които са свързани с други разходи, като последните включват изследвания и обучение. Като общ принцип при определянето на допълнителни показатели, по които държавите членки и регионите да събират данни, трябва да се постигне правилен баланс между добавената стойност, от една страна, и административната тежест, от друга страна. Това е причината, поради която обемът на подробната информация, която се събира на това ниво, умишлено се запазва ограничен.

Комисията не е в позиция да предоставя предварително доказателства за евентуалните резултати от въпросите за оценка. При споделеното управление оценката на програмите за развитие на селските райони се извършва на равнището на държавите членки или регионите в съответствие с общия подход за оценка, определен в член 14 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 808/2014 на Комисията.

Специален доклад No 05/2015: „Успешно и насърчително ли е действието на финансовите инструменти в областта на развитието на селските райони?“

Отговор по точка 100, препоръка 3: Съзаконодателите не са предвидили правни изисквания за определянето на целеви стойности за револвиращия ефект. Причината за това е, че револвиращият характер на всеки финансов инструмент е специфичен за конкретния инструмент и неговия дизайн. Освен това той зависи от външни фактори като търсене на пазара и икономическо развитие. По подобен начин Комисията е посочила допълнителни правила за изпълнение, свързани с револвирането, само в разделите относно политиката за отпускане на заеми в регламенти за изпълнение (ЕС) No 964/2014 и (ЕС) 2016/1157. Правната рамка и правилата за изпълнение могат единствено да осигурят принципи за определяне на целевите стойности и за управление на възстановените ресурси.

По-специално целевият обем за отпускане на заеми и обхватът на лихвения процент не могат да се определят предварително с предварително определени целеви стойности на равнището на ЕС. Те могат да се оценяват само на база конкретен случай в рамките на предварителната оценка на всеки финансов инструмент (в съответствие с член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013) и се вземат под внимание, за да се определи естеството на инструмента (револвиращ или нереволвиращ инструмент). Аспектът на ливъридж също трябва да се провери в рамките на процеса на предварителна оценка. Ресурсите, възстановени на финансовия инструмент, се използват повторно в рамките на същия финансов инструмент (револвиращи в рамките на същия финансов инструмент) или, след като бъдат възстановени на управляващия орган или на фонда на фондове, се използват в съответствие с членове 44 (за същата цел, определена по даден приоритет преди края на срока на допустимост) и 45 (в съответствие с целта на програмата след края на срока на допустимост) от Регламент (ЕС) No 1303/2013.

С оглед на изменението на тези разпоредби в регламента „Омнибус“ (Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046) Комисията счита препоръката за изпълнена, с изключение на целите, които могат да бъдат определени само в предварителната оценка на всеки финансов инструмент и не могат да бъдат определени хоризонтално от Комисията.

Специален доклад No 08/2015: „Отговаря ли по адекватен начин финансовата подкрепа от ЕС на потребностите на микропредприятията?“

Отговор по точка 68, препоръка 1: По отношение на некоригираната слабост, посочена от ЕСП в приложение 3.4, следва да се отбележи, че включването на конкретни показатели в дадена ОП е по избор на управляващите органи. При все това в Регламента се предвижда задължителен общ показател за изпълнение относно субектите (Регламент (ЕС) No 1304/2013, приложение I, точка 2).

Отговор по точка 72, препоръка 4: Комисията не е приела тази препоръка.

Специален доклад No 09/2015: „Безвъзмездна помощ от ЕС за борба срещу изтезанията и за премахване на смъртното наказание“

Отговор по точка 55, препоръка 4: Макар че е съгласна със заключението на ЕСП, че тази препоръка не е изпълнена, Комисията изтъква повторно, че не е приела препоръката.

Отговор по точка 56, препоръка 6: Макар че е съгласна със заключението на ЕСП, че тази препоръка не е изпълнена, Комисията изтъква повторно, че не е приела препоръката.

Специален доклад No 12/2015: „Приоритетът на ЕС за насърчаване на основана на знания икономика в селските райони е засегнат от слабости в управлението на мерките за трансфер на знания и за консултантски услуги“

Отговор по точка 94, препоръка 1, буква б): Препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена. Съществуват различни методологии за провеждане на периодичен анализ на потребностите от обучение, като най-подходящият подход зависи от дизайна на съответната система за трансфер на знания и иновации в селското стопанство (AKIS), който е различен в отделните държави членки. Поради това фишът за мярката може да описва само в общ смисъл най-ефикасния начин за провеждане на такава оценка на потребностите.

Счита се, че извършеното от Комисията актуализиране на фиша за мярката осигурява необходимата степен на подробности и е достатъчно, за да подпомогне държавите членки при провеждането на периодична оценка на потребностите.

Отговор по точка 94, препоръка 1, буква г): Препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена. Всички мерки за развитие на селските райони се одобряват за добавяне в програмите за развитие на селските райони само ако съответната държава членка демонстрира, че е налице основна стратегическа потребност. Тази потребност трябва да бъде видна от стратегията на програмата за развитие на селските райони, която на свой ред е основана на SWOT анализа и на съответните оценки на потребностите, които всяка държава членка трябва да проведе в началото на етапа на програмиране на развитието на селските райони.

По време на годишните срещи за преглед и в рамките на комитетите за наблюдение се оценяват годишните доклади за изпълнението (ГДИ), в които се докладва относно напредъка по изпълнението на всички програмирани мерки на програмите за развитие на селските райони. При възникване на трудности или забавяне в изпълнението положението се анализира и се търси вариант за корективно действие.

Отговор по точка 96, препоръка 2, буква б): Препоръката на ЕСП относно документите с насоки и възлагането на обществени поръчки, включително информация относно вътрешните доставки, се счита за изцяло изпълнена.

Що се отнася до мониторинга на процедурите на държавите членки посредством одити на съответствието, вж. отговора на Комисията по препоръка 5 във връзка със Специален доклад No 12/2015.

Отговор по точка 98, препоръка 3, буква а): Препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена. Комисията предоставя насоки, които служат като документ за поясняване на определени правни тълкувания и за разпространение на примери за добри практики сред държавите членки във връзка с прилагането на правото на ЕС.

Въпросът за основателността на разходите се обсъжда редовно с държавите членки в контекста на различни събития: последното събитие бе семинарът относно процента на грешка, проведен през юни 2018 г., по време на който бяха обсъдени аспекти, свързани с основателността на разходите и с използването на опростени варианти за разходите.

По искане на държавите членки могат да бъдат организирани обучения, като по тази тема вече са организирани няколко обучения. Следва също така да се отбележи, че възприемането на опростените варианти за разходите се повишава значително през целия период на изпълнение на програмите за развитие на селските райони, което означава, че държавите членки използват все по-рядко оценката на основателността на разходите.

Отговор по точка 98, препоръка 3, буква б): Препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена. Съгласно член 51 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 годишните срещи за преглед между Комисията и всяка държава членка през 2017 и 2019 г. обхващат всички програми. При тези срещи за преглед се вземат предвид докладите за напредъка по изпълнението на споразумението за партньорство. Наред с другото, в този доклад се посочва информация относно изпълнението на механизмите за осигуряване на съгласуваност между европейските структурни и инвестиционни фондове и други инструменти за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище, както и съгласуваност с ЕИБ. Тези срещи за преглед представляват допълнително средство за гарантиране на допълняемост и полезни взаимодействия между програмите по европейските структурни и инвестиционни фондове в дадена държава членка и осигуряват основа за въвеждане на подобрения при необходимост.

Отговор по точка 100, препоръка 4, буква б): Комисията продължава да бъде на мнение, че не носи отговорност за мониторинга дали са налице системи за обратна връзка с цел подобряване на предстоящите обучения.

Що се отнася до надеждната информация относно качеството и ефективността на трансфера на знания и консултантските услуги, в приложение V към Регламент за изпълнение (ЕС) No 808/2014 се посочват общите въпроси за оценка (ВО) на развитието на селските райони: ВО 1, който се отнася до област с поставен акцент 1А, гласи: „До каква степен интервенциите по ПРСР са подпомогнали иновациите, сътрудничеството и на развитието на базата от знания в селските райони?“ На този ВО се отговаря в разширения годишен доклад за изпълнението, който ще бъде представен през 2019 г., и в последващата оценка.

Поради това препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена.

Отговор по точка 102, препоръка 5: Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена. Що се отнася до одитите в областта на трансфера на знания и иновациите, които не са проведени, на практика в многогодишната работна програма за периода 2016—2019 г. те са планирани за година n+2, т.е. за 2018—2019 г. В съответствие с нова централна оценка на риска, извършена през 2017 г., степента им на риск е била по-малка поради по-ниските разходи и с оглед на наличните ресурси е взето решение да се проведат други одити (с по-голям риск и повече разходи).

След изготвянето на специалния доклад рисковият профил на областта на одита бе повишен. В съответствие с това ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ подбра и проведе 5 одита (в Австрия, Дания, Франция, Италия, Швеция). Следва да се има предвид, че дори ако рисковият фактор на съответната област на одита бъде повишен при анализа на риска, броят на подбраните операции пак ще бъде ограничен поради много малките разходи.

Освен това съгласно новия подход към одитите, който ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ следва от юли 2018 г. насам, акцентът се поставя върху дейността на сертифициращия орган (СО) за всички мерки, които не са обхванати в Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК), включително мерките, свързани с трансфер на знания и иновации. Винаги, когато такава мярка е включена в извадка 1 на СО, тя се подбира и от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ в нейния одит.

Специален доклад No 13/2015: „Подкрепа от ЕС за държавите производителки на дървен материал съгласно Плана за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT)“

Отговор по точка 58, препоръка 1: Комисията прие частично тази препоръка през 2015 г., тъй като заделянето на бюджет за изпълнението на Плана за действие за прилагане на FLEGT е възможно само за тематични програми/бюджетни редове. За периода 2014—2020 г. Комисията задели 145 милиона евро за изпълнението на Плана за действие за прилагане на FLEGT по бюджетния ред за тематични програми и разработи годишни планове за действие, в които се описва подробно кои области на действие от Плана за действие за прилагане на FLEGT ще се финансират.

Специален доклад No 16/2015: „Подобряване на сигурността на енергийните доставки чрез развитие на вътрешния енергиен пазар — необходими са допълнителни усилия“

Отговор по точка 117, препоръка 3: Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена чрез разширяването на регулаторната рамка и създаването на платформа.

Отговор по точка 123, препоръка 7, буква б): Комисията е приела частично препоръката и е извършила поисканите действия по приетата част.

Отговор по точка 126, препоръка 9: Комисията не е приела препоръката. При все това тя е извършила действията, счетени за необходими за преодоляване на съответните проблеми.

Специален доклад No 17/2015: „Подкрепа от Комисията за екипите за действие за младежта — извършено е пренасочване на финансирането от ЕСФ, но акцентът върху резултатите е недостатъчен“

Отговор по точка 84, препоръка 2, буква а): Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена.

Комисията подчертава, че проучването на възможности за подобряване на резултатите представлява стандартна практика, прилагана понастоящем. Комисията проучва всяко искане за препрограмиране, независимо дали е възникнало поради необходимост от включване на нови допълнителни фондове или не, преди всичко с цел да се постигнат по-добри резултати, и го обсъжда подробно с държавата членка. Досега Комисията не е поела инициативата да предложи нови изменения, тъй като те биха били ненужни и изключително неефективни.

Отговор по точка 84, препоръка 2, буква б): Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена.

Комисията подчертава, че такава оценка се извършва старателно и че това винаги е представлявало стандартната практика. Докладването относно всеки отделен детайл от процеса на оценка и относно елементи, които се изискват съгласно регламентите и които винаги са били част от стандартната практика, се счита за ненужно и неефективно, поради което в контролните списъци не се посочва подробна информация.

Отговор по точка 84, препоръка 2, буква в): Комисията подчертава, че тази препоръка е изцяло изпълнена до степента, в която продължава да бъде целесъобразна. Целесъобразността на тази препоръка е намаляла в периода 2014—2020 г., тъй като годишните доклади за изпълнението вече не се считат за средство за съобщаване на подробна, а само на обобщена информация. Комисията подчертава, че посредством годишните доклади за изпълнението се представя достатъчна и целесъобразна информация, а по-подробна информация се осигурява чрез други видове доклади (например доклади за оценка; технически срещи и комитети за наблюдение — чиито обсъждания са отразени в протоколите и бележките към досието).

Отговор по точка 86, препоръка 3: Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена.

Комисията подчертава, че се извършват системни проверки на достоверността и надеждността като част от стандартната практика. Съществуват доказателства, че това представлява стандартна практика (документи с насоки от отдела за оценка и от отдела за координация на ЕСФ; контролни списъци за приемане на доклади). Документирането на всяка отделна проверка, която се извършва, би било ненужно и неефективно.

Специален доклад No 20/2015: „Разходна ефективност на помощта за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“

Отговор по точка 74, препоръка 1, буква а): В съответствие с член 75 от Регламент (ЕС) No 1305/2013 разширеният годишен доклад за изпълнението за 2018 г. ще бъде представен от държавите членки на Комисията в края на юни 2019 г. Комисията ще бъде в състояние да осъществи съответния мониторинг едва тогава.

Отговор по точка 77, препоръка 3, буква а): Комисията счита тази препоръка за изпълнена, тъй като поисканото действие за отправяне на съвети към държавите членки да определят допълнителни показатели е изпълнено. Комисията осъществява мониторинг на изпълнението на програмите за развитие на селските райони посредством набора от общи показатели за контекст, резултати и крайни продукти и услуги съгласно общата система за мониторинг и оценка за периода 2014—2020 г.

Оценките се извършват от държавите членки или от тяхно име, а обобщаването на тези оценки на равнище ЕС попада в рамките на отговорността на службите на Комисията. Задължителните елементи на общата система за мониторинг и оценка за периода 2014—2020 г., посочени в акта за изпълнение, включват списък на показателите, които трябва да се използват за мониторинг на прилагането на политиката. Единственото, което може да направи Комисията извън рамките на тези показатели, е да съветва/насърчава държавите членки да определят допълнителни показатели.

Препоръката, съгласно която Комисията следва да „предложи на онези държави членки, в които подкрепата за инвестиции в непроизводствени дейности е значителна, да определят специфични показатели за резултатите за най-често финансираните видове инвестиции в непроизводствени дейности“, е изпълнена посредством насоките относно „Оценка на резултатите от програмите за развитие на селските райони: как да се подготвим за докладване във връзка с оценката през 2017 г.“

Комисията не може да задължи държавите членки да установят такива допълнителни показатели, тъй като това надхвърля задължителните елементи на рамката на общата система за мониторинг и оценка за периода 2014—2020 г.

Отговор по точка 81, препоръка 5, буква б): Дирекция „Увереност и одит“ на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ ще продължи да включва констатациите на ЕСП в подготвителната си дейност за многогодишната работна програма (МРП). Констатациите на ЕСП са сред стандартните критерии, които се използват при изготвянето на МРП.

Специален доклад No 23/2015: „Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“

Отговор по точка 172, препоръка 1, буква г): Адресати на тази препоръка са държавите членки.

Отговор по точка 172, препоръка 1, буква д): Адресати на тази препоръка са държавите членки.

Отговор по точка 172, препоръка 1, буква е): Адресати на тази препоръка са държавите членки.

Отговор по точка 182, препоръка 2, буква б): Адресати на тази препоръка са държавите членки.

Отговор по точка 182, препоръка 2, буква в): Адресати на тази препоръка са държавите членки.

Отговор по точка 182, препоръка 2, буква г): Адресати на тази препоръка са държавите членки.

Отговор по точка 191, препоръка 3, буква б): Комисията не е приела тази препоръка.

Отговор по точка 191, препоръка 3, буква д): Предвиждат се допълнителни дейности и се очаква тази препоръка да бъде изцяло изпълнена до края на 2020 г.

Отговор по точка 191, препоръка 3, буква е): Адресати на тази препоръка са държавите членки.

Отговор по точка 191, препоръка 3, буква ж): Адресати на тази препоръка са държавите членки.

Специален доклад No 24/2015: „Борба с измамите с ДДС в рамките на Общността — необходими са допълнителни действия“

Отговор по точка 116, препоръка 6: Комисията не е приела тази препоръка. Препоръката се обезсмисля от предложението на Комисията, обсъждано понастоящем от Съвета, за „окончателна система на ДДС“, с която се изменя настоящата система на ДДС за търговия в рамките на ЕС и се въвеждат нови правила относно задълженията за докладване.

Отговор по точка 117, препоръка 7: Комисията не е приела тази препоръка. Механизмът за обратно начисляване в определени сектори като мярка за борба с измамите не е задължителен и е насочен най-вече към специфични национални проблеми във връзка с измами. Предложението на Комисията за „окончателна система на ДДС“, обсъждано понастоящем от Съвета, предвижда премахване на обратното начисляване в определени сектори (на първи етап по отношение на стоките), тъй като с предложението се преодолява структурно основната причина за проблема с измамите в рамките на ЕС.

Специален доклад No 25/2015: „Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“

Отговор по точка 101, препоръка 1, буква б): Комисията счита, че препоръката е изпълнена изцяло.

Платформата за обмен на най-добри практики — Европейската мрежа за развитие на селските райони — бе създадена и се използва от държавите членки във връзка с появата на проекти и най-добри практики, свързани с изпълнението по време на настоящия период на програмиране 2014—2020 г. Последващи оценки на евентуални икономически загуби могат да бъдат извършени само на база конкретен случай и в рамките на оценката на програмите, като Комисията е публикувала насоки в тази връзка.

В допълнение към това с приемането на програмите за развитие на селските райони за настоящия период 2014—2020 г. Комисията смекчи риска да не се постигне добавена стойност за фондовете на ЕС.

Отговор по точка 101, препоръка 1, буква г): Комисията счита тази препоръка за частично изпълнена, като тя се изпълнява понастоящем. Установени са редовни контакти между различните служби на Комисията. При одобряване или изменение на програмите за развитие на селските райони другите служби на Комисията се включват в процеса чрез официални междуведомствени консултации и техният принос се взема предвид. Измененията на споразуменията за партньорство също се извършват съвместно. Предполага се, че разширените годишни доклади за изпълнението за 2018 г., които трябва да бъдат представени през 2019 г., ще съдържат по-подробна информация относно ефективността на договореностите за осигуряване на допълване между фондовете на ЕС. През септември 2018 г. бяха публикувани преработени насоки за тези годишни доклади за изпълнението.

Отговор по точка 106, препоръка 2, буква б): Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена. Комисията направи няколко презентации относно новите варианти, въведени с Регламента „Омнибус“ (Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046), във връзка с опростените варианти за разходите. През октомври 2018 г. имаше една презентация в Комитета за развитие на селските райони и една презентация в рамките на семинара на Европейското партньорство за иновации за селскостопанска производителност и устойчивост (ЕПИ за селскостопанска производителност и устойчивост), както и една презентация в рамките на Конференцията на испанските разплащателни агенции през ноември 2018 г. По време на тези презентации бяха проведени дискусии по въпроса как използването на опростените варианти за разходите могат да заменят необходимостта от оценка на основателността на разходите и как държавите членки могат да преодолеят евентуални затруднения във връзка с този аспект. За 20 юни 2019 г. е насрочен работен семинар на Европейската мрежа за развитие на селските райони, озаглавен „Работен семинар на ЕМРСР на тема „Опростени варианти за разходи: натрупан опит и нови възможности“.

Отговор по точка 109, препоръка 3, буква а): Комисията възнамерява да оцени ефективността и ефикасността на средствата по програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г. в съответствие с общата система за мониторинг и оценка (член 110 от Регламент (ЕС) No 1306/2013). Оценката ще се основава на междинните оценки на държавите членки, докладвани през 2019 г., и на последващите оценки, които ще бъдат представени на Комисията до края на 2024 г. (член 78 от Регламент (ЕС) No 1305/2013).

Приложение 3.4 — Постигнати подобрения и продължаващи слабости от частично изпълнените препоръки по доклади

Специален доклад No 01/2015: Транспорт по вътрешните водни пътища в Европа: условията за корабоплаване и делът на този вид транспорт не са се подобрили значително от 2001 г. насам

Точка 54, препоръка 2, буква а): Няма доказателства за ефективно координиране на усилията във всички държави членки.

Отговор: Препоръката бе да се извършат задълбочени анализи с оглед на допълнителното развитие на стратегията. Комисията предприе действията, които бяха възможни в определения за изпълнението на препоръката срок, и счита препоръката за изпълнена. Тя проучи ситуацията в сектора на корабоплаването по вътрешни водни пътища посредством специален анализ, свързан с наблюдение на пазара. В допълнение към това Комисията също така провежда проучвания, свързани с потенциала на водния транспорт (пристанища и вътрешни водни пътища) съгласно различни сценарии за развитието на икономиката на ЕС и на инфраструктурата. Преработването на самата стратегия ще бъде извършено в по-общия контекст на преработването на рамката за TEN-T. Провежданото от Комисията проучване във връзка с потенциала на водния транспорт (пристанища и вътрешни водни пътища) съгласно различни сценарии за развитието на икономиката на ЕС, тенденции в промишлеността и развитието на TEN-T трябваше да приключи през февруари 2019 г. При все това, поради забавяния от страна на отговорния за проучването консултант и с оглед на необходимостта да се направят значителни подобрения по проучването окончателният доклад понастоящем е в процес на одобрение от службите на Комисията.

Вследствие на дискусии със Съвета и ЕП Комисията започна работа с държавите членки и заинтересованите страни във връзка с подготовката на бъдещата програма „Naiades III“, която ще стартира след 2020 г., с цел допълнително да се подобри ефикасността на сектора на корабоплаването по вътрешни водни пътища.

Специален доклад No 02/2015: Финансиране от ЕС на пречиствателни станции за градски отпадъчни води в басейна на река Дунав: необходими са допълнителни усилия при подпомагането на държавите членки за постигане на целите на политиката на ЕС в областта на отпадъчните води

Точка 110, препоръка 2, буква а): Такава информация не е събирана за агломерации с ЕЖ под 2 000.

Отговор: Комисията отчете надлежно препоръка 2, буква а) и не прие частта от препоръката, отнасяща се до агломерации с ЕЖ под 2 000. Комисията не прие да отправи искане до държавите членки да предоставят информация относно финансовите суми за агломерации с ЕЖ под 2 000. Причините за това са следните: а) необоснована допълнителна административна тежест, б) така би се увеличило забавянето при докладването (на друго място ЕСП препоръчва да се намали забавянето при докладването), в) Директивата не съдържа изрично задължение за докладване.

Точка 115, препоръка 3, буква в): Все още се очаква заключението на ГД „Околна среда“ относно препоръката на Сметната палата, т.е. необходимостта от задължително измерване на преливанията.

Отговор: В съответствие с препоръката на ЕСП Комисията извърши специално проучване по въпроса за преливането вследствие на поройни дъждове и включи този въпрос в оценката на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води (ДПГОВ). Оценката скоро ще бъде завършена и ще бъде публикувана до четвъртото тримесечие на 2019 г. Тя е ретроспективна, но въпреки това се проучва остатъчното въздействие от комбинираните канализационни преливници съгласно сценарий на пълно съответствие. Изготвен е модел и заключенията ще бъдат включени в работния документ за оценка на службите на Комисията (който се очаква до четвъртото тримесечие на 2019 г.). Въз основа на заключенията в оценката Комисията може да вземе решение да извърши оценка на въздействието във връзка с евентуалното изменение на ДПГОВ, включително по отношение на определянето на изисквания за измерванията и правила за преливниците. С оглед на горепосоченото Комисията счита, че препоръката понастоящем е изцяло изпълнена.

Точка 115, препоръка 3, буква г): Все още съществува риск от прекалено големи пречиствателни станции за отпадъчни води.

Отговор: Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена. Комисията предприе препоръчаното действие.

Изискванията за докладването относно финансовите инструменти за периода на програмиране 2014—2020 г. са предвидени в член 46 от Регламента за общоприложимите разпоредби (Регламент (ЕС) No 1303/2013) и в приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) No 821/2014 на Комисията. В приложението се установява образец за докладване относно финансовите инструменти. В раздел VIII от образеца за докладване държавите членки трябва да предоставят информация за размера на финансовия принос, различен от европейските структурни и инвестиционни фондове, набран от финансовите инструменти, включително публичния и/или частния финансов принос, за който е поет ангажимент в споразумението за финансиране, и този, който е платен на равнището на крайните получатели.

Точка 117, препоръка 4, буква б): Все още предстои приемането на преразгледания регламент за продуктите за наторяване. Включването на утайките в списъка на торовете зависи от резултатите от продължаващо в момента техническо проучване.

Отговор: Регламентът за продуктите за наторяване бе приет през май и ще бъде публикуван на 25 юни. С делегиран акт въз основа на проучването STRUBIAS може да се въведат нови категории съставни материали в приложение 2 към Регламента, в което се установяват правила за оползотворяване на определени материали, например пепел и съдържащи се в дъжда соли, възстановени от утайки от отпадъчни води и продавани на пазара като продукти за наторяване с маркировка „СЕ“ (европейска маркировка за съответствие).

Специален доклад No 04/2015: „Техническа помощ — какъв е приносът ѝ в сферата на земеделието и развитието на селските райони?“

Точка 90, препоръка 1: Добавената стойност на предприетите в съответствие с препоръката действия е спорна. Въпреки че Комисията е изпълнила препоръка 1 (прецизиране и мониторинг), в нейните действия не е взета предвид основната констатация в доклада, т.е. че голяма част от разходите на държавите членки за ТП „ефективно води до бюджетна подкрепа“. Използването на ТП за общи административни разходи не е в противоречие с регламентите на ЕС и следователно се допуска от Комисията. Като част от мониторинга правилната оценка на тези разходи и съпоставката между държавите членки биха могли да помогнат за установяването на най-добрите/най-лошите практики, които да бъдат включени във фиша с насоките и в препоръките към държавите членки.

Отговор: Съгласно принципа на споделеното управление държавите членки описват в своите програми за развитие на селските райони по какъв начин ще се използва техническата помощ и са в позиция да извършат обща оценка на начина, по който се прилага тя.

Освен това следва да се подчертае, че показателите за мониторинг осигуряват само част от необходимата информация за оценка и че оценката далеч надхвърля анализа на данните в таблиците за наблюдение. Общите въпроси за оценка на развитието на селските райони, посочени в приложение V към Регламент за изпълнение (ЕС) No 808/2014 на Комисията, включват въпрос 20: „До каква степен техническата помощ е допринесла за постигането на целите, определени в член 59 на Регламент (ЕС) No 1303/2013 и в член 51, параграф 2 на Регламент (ЕС) No 1305/2013?“

Очаква се последващата оценка на програмите за развитие на селските райони да бъде изготвена и представена на Комисията до декември 2024 г.

Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена.

Точка 93, препоръка 4: Съгласно фактите на разположение на одиторите Комисията не е предприела достатъчно действия за създаването на рамка за изпълнение на равнището на Комисията. Посредством препоръката в своите писма с коментари за одобрение на ПРСР за периода 2014—2020 г. Комисията е насърчила държавите членки да определят подходящи показатели за ТП, но това не е задължително. Комисията не е предоставила на разположение информация относно състоянието на прилагането на рамката за изпълнение на равнището на държавите членки. На разположение са били много малко данни от наблюдението и тези данни не са били използвани на практика. Показателите за националните мрежи за селските райони и за другите разходи (които обхващат и финансирането за ТП за изграждане на капацитет) не са балансирани по отношение на относителния размер на разходите, свързани с тези позиции.

Отговор: В таблица за наблюдение Б2.3 по отношение на финансирането за техническа помощ, различна от помощта за националната мрежа за селските райони, се прави разграничение между общия размер на публичните разходи, свързани с административни разходи, и тези, които са свързани с други разходи, като последните включват изследвания и обучение. Като общ принцип при определянето на допълнителни показатели, по които държавите членки и регионите да събират данни, трябва да се постигне правилен баланс между добавената стойност, от една страна, и административната тежест, от друга страна. Това е причината, поради която обемът на подробната информация, която се събира на това ниво, умишлено се запазва ограничен.

Комисията не е в позиция да предоставя предварително доказателства за евентуалните резултати от въпросите за оценка. При споделеното управление оценката на програмите за развитие на селските райони се извършва на равнището на държавите членки или регионите в съответствие с общия подход за оценка, определен в член 14 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 808/2014 на Комисията.

Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена.

Специален доклад No 05/2015: „Успешно и насърчително ли е действието на финансовите инструменти в областта на развитието на селските райони?“

Точка 100, препоръка 3: Комисията не е определила точни целеви стойности за револвиращия ефект. Реалното въздействие на по-строгото управление на средствата върху револвиращия ефект остава висящо.

Съзаконодателите не са предвидили правни изисквания за определянето на целеви стойности за револвиращия ефект. Причината за това е, че револвиращият характер на всеки финансов инструмент е специфичен за конкретния инструмент и неговия дизайн. Освен това той зависи от външни фактори като търсене на пазара и икономическо развитие. По подобен начин Комисията е посочила допълнителни правила за изпълнение, свързани с револвирането, само в разделите относно политиката за отпускане на заеми в регламенти за изпълнение (ЕС) No 964/2014 и (ЕС) 2016/1157. Правната рамка и правилата за изпълнение могат единствено да осигурят принципи за определяне на целевите стойности и за управление на възстановените ресурси.

По-специално целевият обем за отпускане на заеми и обхватът на лихвения процент не могат да се определят предварително с предварително определени целеви стойности на равнището на ЕС. Те могат да се оценяват само на база конкретен случай в рамките на предварителната оценка на всеки финансов инструмент (в съответствие с член 37 от Регламент (ЕС) No 1303/2013) и се вземат под внимание, за да се определи естеството на инструмента (револвиращ или нереволвиращ инструмент). Аспектът на ливъридж също трябва да се провери в рамките на процеса на предварителна оценка. Ресурсите, възстановени на финансовия инструмент, се използват повторно в рамките на същия финансов инструмент (револвиращи в рамките на същия финансов инструмент) или, след като бъдат възстановени на управляващия орган или на фонда на фондове, се използват в съответствие с членове 44 (за същата цел, определена по даден приоритет преди края на срока на допустимост) и 45 (в съответствие с целта на програмата след края на срока на допустимост) от Регламент (ЕС) No 1303/2013.

С оглед на изменението на тези разпоредби в Регламента „Омнибус“ (Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046) Комисията счита препоръката за изпълнена, с изключение на целите, които могат да бъдат определени само в предварителната оценка на всеки финансов инструмент и не могат да бъдат определени хоризонтално от Комисията.

Специален доклад No 07/2015: „Полицейската мисия на ЕС в Афганистан — смесени резултати“ (ЕСВД)

Точка 85, препоръка 2, буква а): Няма данни за реалните курсове на обучение. Липсват специфични за държавите елементи. Няма данни за обучение на местния персонал преди разполагането.

Отговор: ЕСВД е съгласна с оценката на ЕСП.

Точка 86, препоръка 3, буква б): Наличните данни не доказват изпълнение на препоръката по отношение на местните обучители/обучаващи се.

Отговор: ЕСВД е съгласна с оценката на ЕСП.

Точка 86, препоръка 3, буква г): Не са установени данни за досиета, етапни цели и дневници, свързани с наставничество.

Отговор: ЕСВД е съгласна с оценката на ЕСП.

Точка 86, препоръка 3, буква д): В подкрепящата документация не са установени специфични насоки за предаване на менторите.

Отговор: ЕСВД е съгласна с оценката на ЕСП.

Точка 86, препоръка 3, препоръка е): Одиторите не са установили специфични инструкции/доказателства за полезни взаимодействия с дейности по наставничество и за ясно обвързващи цели на проектите с етапни цели за плановете за изпълнение на мисиите (ПМД).

Отговор: ЕСВД е съгласна с оценката на ЕСП.

Точка 88, препоръка 5, буква а): Все още не е разработена всеобхватна и обща за ЕСВД/Комисията стратегия за намаляването на състава и прекратяването на мисиите в рамките на общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО). Все още не е отстранена слабостта, свързана с представянето на плановете за прекратяването на мисиите едва три месеца преди края на оперативната фаза на мандата. В наличните насоки не се разглеждат подробно различните рискове, свързани с намаляването на състава и процеса на прекратяване на мисиите.

Отговор: ЕСВД е съгласна с оценката на ЕСП.

Точка 88, препоръка 5, буква б): Одиторите не са установили специфични инструкции/данни за това как да се избягва натрупване на активи и как да се предотвратява излагане на финансови рискове при натрупването на активи, нито примери за навременни централни инструкции/данни от ЕСВД и Комисията за мисиите в рамките на ОПСО, свързани с избягване на натрупването на активи.

Отговор: ЕСВД е съгласна с оценката на ЕСП.

Специален доклад No 08/2015: „Отговаря ли по адекватен начин финансовата подкрепа от ЕС на потребностите на микропредприемачите?“

Точка 68, препоръка 1: Тъй като липсва конкретен показател за микропредприемачи, все още няма информация за периода 2014—2020 г. относно обема на безвъзмездните финансови средства, отпускани на микропредприемачи.

Отговор: По отношение на некоригираната слабост, посочена от ЕСП в приложение 3.4, следва да се отбележи, че включването на конкретни показатели в дадена ОП е по избор на управляващите органи. При все това в Регламента се предвижда задължителен общ показател за изпълнение относно субектите (Регламент (ЕС) No 1304/2013, приложение I, точка 2).

Специален доклад No 10/2015: „Необходими са повече усилия за решаване на проблемите с обществените поръчки при разходването на средства на ЕС за сближаване“

Точка 99, препоръка 1, буква а): В момента приблизително едва една четвърт от случаите в IMS съдържат подробна информация относно подкатегорията, което ще се подобри с регистрирането на нови случаи и приключването на старите. Инструментът за анализ и интерфейсът между IMS и базите данни на държавите членки са в напреднал етап, но все още предстои да бъдат финализирани.

Отговор: Система за управление на нередностите (IMS) бе актуализирана, така че да включва специфична категория нередности, свързани с нарушения при възлагането на обществени поръчки. Впоследствие в рамките на тази категория бяха обособени 26 специални типологии, с които могат да се опишат подробно основните причини за тези нарушения. Тази категоризация е напълно съгласувана с категоризацията, използвана от ГД „Регионална и селищна политика“ и от националните одитни органи.

Преди да се пристъпи към възползване от аналитичните възможности, предлагани от тази нова категоризация, трябва да се достигне критична маса от данни. Досега 7 593 (38 %) от 19 891 нередности, свързани с нарушаване на правилата за възлагане на обществени поръчки, съдържат информация, основана на тази нова категоризация. В съответствие с това съдържателен анализ на тези данни ще бъде постигнат постепенно с актуализирането на по-стари нередности от държавите членки и въвеждане на нови нередности.

Поради това ситуацията постепенно се подобрява и Комисията напомня на националните органи да актуализират информацията и да обръщат внимание на качеството на данните, когато е възможно (специална подгрупа на Консултативния комитет за координиране на предотвратяването на измамите (COCOLAF) или годишни срещи за координация с одитните органи).

Точка 105, препоръка 6, буква а): Все още е необходимо да бъдат осъществени по-нататъшните етапи на електронните обществени поръчки съгласно предвиденото в Директивата (електронното фактуриране до април 2019 г.).

Комисията следва да изисква от всички държави членки да участват активно и да използват базата данни ARACHNE.

Отговор: Последният правно обвързващ етап на електронните обществени поръчки (електронно подаване на оферти) е в сила от октомври 2018 г. насам. Като част от стратегията за единния пазар Комисията подкрепя разработването на регистри на договори в държавите членки. Регистрите на договори допринасят значително за повишаването на прозрачността на данните при възлагането на обществени поръчки. Създадена е работна група към многостранния форум на заинтересовани страни (EXEP) в тази област, чиято задача ще бъде споделяне на добри практики и която също така изготви насоки относно регистрите на договори.

Що се отнася до инструментите за извличане на информация, Комисията предприема препоръчаното действие. Тя активно насърчава използването от отговорните национални органи на Arachne — превантивен инструмент за измерване на риска, разработен от нея. Този инструмент може да доведе до значителни подобрения в проверките на управлението, както и при предотвратяването и откриването на различни рискове, свързани например с процедурите за възлагане на обществени поръчки, с конфликтите на интереси и с концентрирането на безвъзмездните средства при определени оператори. Той може също да подпомогне откриването на признаци на евентуални измами. Комисията е осведомена, че се използват и други съпоставими инструменти за извличане на информация, и подкрепя това.

Предприети са следните действия:

| 1) | Осигуряване до края на 2018 г. на техническа и свързана с изграждането на капацитет подкрепа на държавите членки, и особено на „приоритетните държави“, за прилагането на изискванията за електронните обществени поръчки, съдържащи се в директивите за възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

1)

Осигуряване до края на 2018 г. на техническа и свързана с изграждането на капацитет подкрепа на държавите членки, и особено на „приоритетните държави“, за прилагането на изискванията за електронните обществени поръчки, съдържащи се в директивите за възлагане на обществени поръчки.

| 2) | Споделяне на най-добри практики с цел подкрепа на прехода към електронни обществени поръчки посредством EXEP — многостранния форум на заинтересовани страни относно електронните обществени поръчки (последната среща на EXEP бе проведена на 22 май 2019 г.). На 18 октомври 2018 г. бе проведена конференция относно цифровата трансформация при възлагането на обществени поръчки. |
| --- | --- |

2)

Споделяне на най-добри практики с цел подкрепа на прехода към електронни обществени поръчки посредством EXEP — многостранния форум на заинтересовани страни относно електронните обществени поръчки (последната среща на EXEP бе проведена на 22 май 2019 г.). На 18 октомври 2018 г. бе проведена конференция относно цифровата трансформация при възлагането на обществени поръчки.

| 3) | Споделяне на най-добри практики и подкрепа за прилагането (по-специално чрез дейностите на европейския многостранен форум на заинтересовани страни относно електронните обществени поръчки) на стандарта на ЕС за електронните обществени поръчки, публикуван през 2017 г. и с краен срок април 2019 г. |
| --- | --- |

3)

Споделяне на най-добри практики и подкрепа за прилагането (по-специално чрез дейностите на европейския многостранен форум на заинтересовани страни относно електронните обществени поръчки) на стандарта на ЕС за електронните обществени поръчки, публикуван през 2017 г. и с краен срок април 2019 г.

| 4) | Преодоляване на правните проблеми, свързани с електронните обществени поръчки (държавна помощ, тълкуване на Директивата и др.). |
| --- | --- |

4)

Преодоляване на правните проблеми, свързани с електронните обществени поръчки (държавна помощ, тълкуване на Директивата и др.).

Специален доклад No 11/2015: „Добре ли управлява Комисията споразуменията за партньорство в областта на рибарството?“

Точка 90, препоръка 1, буква б): Тъй като обаче няма документирани регионални стратегии, все още трябва да бъде постигнат напредък по отношение на определянето и документирането на регионалните стратегии на Комисията.

Отговор: Комисията взема под внимание оценката на ЕСП. Тя счита, че всяка отделна оценка, извършена в контекста на преговорите за споразуменията за партньорство в областта на устойчивото рибарство (СПОУР), вече включва и регионалния контекст, като цели да осигури последователност между разпоредбите на отделните СПОУР в рамките на същия регион.

Независимо от това Комисията ще определи допълнителни регионални стратегии във връзка със СПОУР в общата оценка на СПОУР, планирана за 2020—2021 г.

Точка 93, препоръка 2, буква а): В сегашните процедури за наблюдение на процеса на лицензиране обаче все още има слабости. Все още трябва да бъде постигнат напредък по отношение на мониторинга и проследяването от страна на Комисията на процеса на лицензиране.

Отговор: Комисията взема под внимание оценката на ЕСП. Службите на Комисията, които управляват процеса на лицензиране, вече са в позиция да проверяват точността и пълнотата на данните въз основа на съществуващи вътрешни насоки и да въвеждат всички получени искания в база данни.

Разработен е ИТ проект за допълнително оптимизиране на процеса, който понастоящем се изпълнява. Поради това процесът на лицензиране следва да бъде автоматизиран напълно до края на 2021 г.

Специален доклад No 12/2015: „Приоритетът на ЕС за насърчаване на основана на знания икономика в селските райони е засегнат от слабости в управлението на мерките за трансфер на знания и за консултантски услуги“

Точка 94, препоръка 1, буква б): Информацията в документа с насоките не е достатъчно подробна за начина на извършване на периодичен анализ на нуждите от обучение.

Отговор: Съществуват различни методологии за провеждане на периодичен анализ на потребностите от обучение, като най-подходящият подход зависи от дизайна на съответната система за трансфер на знания и иновации в селското стопанство (AKIS), който е различен в отделните държави членки. Поради това фишът за мярката може да описва само в общ смисъл най-ефикасния начин за провеждане на такава оценка на потребностите.

Счита се, че извършеното от Комисията актуализиране на фиша за мярката осигурява необходимата степен на подробности и е достатъчно, за да подпомогне държавите членки при провеждането на периодична оценка на потребностите.

Поради това препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена.

Точка 94, препоръка 1, буква г): Спазването от държавите членки на въвеждането на консултантски услуги не се наблюдава от Комисията в рамките на комитетите за наблюдение и годишните срещи за преглед.

Отговор: Всички мерки за развитие на селските райони се одобряват за добавяне в програмите за развитие на селските райони само ако съответната държава членка демонстрира, че е налице основна стратегическа потребност. Тази потребност трябва да бъде видна от стратегията на програмата за развитие на селските райони, която на свой ред е основана на SWOT анализа и на съответните оценки на потребностите, които всяка държава членка трябва да проведе в началото на етапа на програмиране на развитието на селските райони.

По време на годишните срещи за преглед и в рамките на комитетите за наблюдение се оценяват годишните доклади за изпълнението (ГДИ), в които се докладва относно напредъка по изпълнението на всички програмирани мерки на програмите за развитие на селските райони. При възникване на трудности или забавяне в изпълнението положението се анализира и се търси вариант за корективно действие.

Поради това препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена.

Точка 96, препоръка 2, буква б): Мониторингът на процедурите на държавите членки от Комисията, който се изисква в препоръката на Сметната палата, не е достатъчен.

Отговор: Препоръката на ЕСП относно документите с насоки и възлагането на обществени поръчки, включително информация относно вътрешните доставки, се счита за изцяло изпълнена.

Що се отнася до мониторинга на процедурите на държавите членки посредством одити на съответствието, вж. отговора на Комисията по препоръка 5 във връзка със Специален доклад No 12/2015.

Точка 98, препоръка 3, буква а): Комисията е предоставила малко доказателства за допълнително обучение на управляващите органи за обсъждане на въпроса с основателността на разходите, когато не се използват ОВР. Въпреки че имат някои общи цели, проверките на основателността на разходите и използването на ОВР не са едно и също нещо. Опростените варианти за разходите обхващат само малка част от общите разходи за развитие на селските райони (вж. специален доклад No 11/2018) и поради това остава необходимостта от оценка на основателността на разходите от управляващите органи. (Комисията не е установила друга най-добра практика при административните процедури за оценка на основателността на разходи в платформата на ЕМРСР).

Отговор: Комисията предоставя насоки, които служат като документ за поясняване на определени правни тълкувания и за разпространение на примери за добри практики сред държавите членки във връзка с прилагането на правото на ЕС.

Въпросът за основателността на разходите се обсъжда редовно с държавите членки в контекста на различни събития: последното събитие бе семинарът относно процента на грешка, проведен през юни 2018 г., по време на който бяха обсъдени аспекти, свързани с основателността на разходите и с използването на опростени варианти за разходите.

По искане на държавите членки могат да бъдат организирани обучения, като по тази тема вече са организирани няколко обучения. Следва също така да се отбележи, че възприемането на опростените варианти за разходите се повишава значително през целия период на изпълнение на програмите за развитие на селските райони, което означава, че държавите членки използват все по-рядко оценката на основателността на разходите.

В това отношение препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена.

Точка 98, препоръка 3, буква б): Темите на дискусиите на междуведомствените групи са общи и не обхващат отделни мерки по програмите. Освен това в доклада на Сметната палата (специален доклад No 16/2017) бяха установени недостатъци, оказващи влияние върху споразуменията за партньорство и програмите за развитие на селските райони по отношение на междусекторната допълняемост и полезните взаимодействия.

Отговор: Съгласно член 51 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 годишните срещи за преглед между Комисията и всяка държава членка през 2017 и 2019 г. обхващат всички програми. При тези срещи за преглед се вземат предвид докладите за напредъка по изпълнението на споразумението за партньорство. Наред с другото, в този доклад се посочва информация относно изпълнението на механизмите за осигуряване на съгласуваност между европейските структурни и инвестиционни фондове и други инструменти за финансиране на равнището на Съюза и на национално равнище, както и съгласуваност с ЕИБ. Тези срещи за преглед представляват допълнително средство за гарантиране на допълняемост и полезни взаимодействия между програмите по европейските структурни и инвестиционни фондове в дадена държава членка и осигуряват основа за въвеждане на подобрения при необходимост.

Поради това препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена.

Точка 100, препоръка 4, буква б): В актуализирания документ с насоки по отношение на мярка 1 не са предвидени ясни насоки за извършването на процедури за обратна връзка от държавите членки. Въпреки че примерът за стандартна методология от доклада на Сметната палата също включва оценката на програмите за обучение, това не се посочва в текста от насоките и общото разбиране би могло да бъде, че методологията е само за анализ на нуждите.

Отговор: Комисията продължава да бъде на мнение, че не носи отговорност за мониторинга дали са налице системи за обратна връзка с цел подобряване на предстоящите обучения.

Що се отнася до надеждната информация относно качеството и ефективността на трансфера на знания и консултантските услуги, в приложение V към Регламент за изпълнение (ЕС) No 808/2014 се посочват общите въпроси за оценка (ВО) на развитието на селските райони: ВО 1, който се отнася до област с поставен акцент 1А, гласи: „До каква степен интервенциите по ПРСР са подпомогнали иновациите, сътрудничеството и на развитието на базата от знания в селските райони?“ На този ВО се отговаря в разширения годишен доклад за изпълнението, който ще бъде представен през 2019 г., и в последващата оценка.

Поради това препоръката на ЕСП се счита за изцяло изпълнена.

Точка 102, препоръка 5: Няколко планирани одита не са извършени на практика и евентуалната причина за това е ниският резултат от анализа на риска.

Одиторите на Сметната палата потвърждават, че ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е започнала да извършва одити на съответствието в областта на трансфера на знания и иновации след публикуването на специалния доклад в тази област. При все това съгласно многогодишната работна програма за периода 2016—2018 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ (стр. 49) обяснението за липсата на одити преди СД No 12/2015 са ниските разходи по време на програмния период 2007—2013 г.

Сметната палата не получава увереност, че рисковият профил на трансфера на знания и консултантските услуги се е повишил до степента, посочена в отговора на Комисията.

Отговор: Що се отнася до одитите в областта на трансфера на знания и иновациите, които не са проведени, на практика в многогодишната работна програма за периода 2016—2019 г. те са планирани за година n+2, т.е. за 2018—2019 г. В съответствие с нова централна оценка на риска, извършена през 2017 г., степента им на риск е била по-малка поради по-ниските разходи и с оглед на наличните ресурси е взето решение да се проведат други одити (с по-голям риск и повече разходи).

След изготвянето на специалния доклад рисковият профил на областта на одита бе повишен. В съответствие с това ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ подбра и проведе 5 одита (в Австрия, Дания, Франция, Италия, Швеция). Следва да се има предвид, че дори ако рисковият фактор на съответната област на одита бъде повишен при анализа на риска, броят на подбраните операции пак ще бъде ограничен поради много малките разходи.

Освен това съгласно новия подход към одитите, който ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ следва от юли 2018 г. насам, акцентът се поставя върху дейността на сертифициращия орган (СО) за всички мерки, които не са обхванати в Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК), включително мерките, свързани с трансфер на знания и иновации. Винаги, когато такава мярка е включена в извадка 1 на СО, тя се подбира и от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ в нейния одит.

Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена.

Специален доклад No 13/2015: „Подкрепа от ЕС за държавите производителки на дървен материал съгласно Плана за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT)“

Точка 58, препоръка 1: Работният план обхваща периода 2018—2022 г. вместо периода 2016—2020 г. Различният срок за изпълнение оказва влияние върху мониторинга и докладването по програмата FLEGT (вж. препоръка 5).

Проектът на работен план все още не е официално обвързващ за Комисията, като липсват всички необходими одобрения.

В него липсва и специален бюджет за изпълнение, което затруднява наблюдението на изпълнението и отчетността.

Отговор: Комисията припомня, че тази препоръка е частично приета през 2015 г., тъй като заделянето на бюджет за изпълнението на Плана за действие за прилагане на FLEGT е възможно само за тематични програми/бюджетни редове.

Проектът на работния план за FLEGT беше валидиран от държавите членки през септември 2018 г. Следователно проектът на работния план е бил одобрен от някои отговорни страни. В допълнение към това проектът на работния план за FLEGT представлява придружаващ документ към предстоящото съобщение на ЕС относно обезлесяването и деградацията на горите. След приемането на това съобщение на ЕС работният план за FLEGT автоматично ще се превърне в работен документ на службите на Комисията и съответно ще стане официално обвързващ за Комисията.

Точка 59, препоръка 5: Към момента липсват всички необходими одобрения на работния план. Крайният срок за доклада за напредъка през 2018 г. не е спазен.

Отговор: Комисията възнамерява да изготви доклада за напредъка за първите две години (2018—2019 г.) до края на 2019 г.

Специален доклад No 16/2015: „Подобряване на сигурността на енергийните доставки чрез развитие на вътрешния енергиен пазар — необходими са допълнителни усилия“

Точка 117, препоръка 3: Изпълнението все още продължава. Неефективността на пазара все още предстои да бъде отстранена.

Отговор: Що се отнася до Комисията, препоръката е изцяло изпълнена чрез разширяването на регулаторната рамка и създаването на платформа.

По отношение на твърдението на ЕСП, че „неефективността на пазара все още предстои да бъде отстранена“, Комисията подчертава, че препоръката на ЕСП не е да се отстранят всички проблеми и нарушения в цените на пазара, а да се предприемат конкретни мерки (механизми за търговия) за подобряване на положението.

Комисията счита, че препоръката не следва да се тълкува във връзка с въздействието на тези мерки, тъй като това въздействие няма да се материализира пряко и освен това ще зависи от фактори извън контрола на Комисията (поведение на икономическите участници, положение на пазара, регулаторна среда и др.). В допълнение към това преодоляването на неефективността на пазара по същество попада в обхвата на компетентност на държавите членки и икономическите оператори.

Точка 123, препоръка 7, буква б): Комисията отчасти е приела и изпълнила препоръката. Наличието на собствен аналитичен капацитет и капацитет за моделиране би могло да има значителни последици по отношение на ресурсите както за Комисията, така и за ACER.

Отговор: Комисията е приела частично препоръката и е извършила поисканите действия по приетата част.

Точка 126, препоръка 9: Комисията не е отправила правни предложения.

Отговор: Комисията не е приела препоръката. При все това тя е извършила действията, счетени за необходими за преодоляване на съответните проблеми.

Специален доклад No 17/2015: „Подкрепа от Комисията за екипите за действие за младежта — извършено е пренасочване на финансирането от ЕСФ, но акцентът върху резултатите е недостатъчен“

Точка 84, препоръка 2, буква а): Слабости при прилагането на изискването за обосноваване на очакваното въздействие на промените върху стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.

Отговор: Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена.

Комисията подчертава, че проучването на възможности за подобряване на резултатите представлява стандартна практика, прилагана понастоящем. Комисията проучва всяко искане за препрограмиране, независимо дали е възникнало поради необходимост от включване на нови допълнителни фондове или не, преди всичко с цел да се постигнат по-добри резултати, и го обсъжда подробно с държавата членка. Досега Комисията не е поела инициативата да предложи нови изменения, тъй като те биха били ненужни и изключително неефективни.

Точка 84, препоръка 2, буква б): В контролния списък не е документиран анализът на основателността на допълнителните резултати.

Отговор: Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена.

Комисията подчертава, че такава оценка се извършва старателно и че това винаги е представлявало стандартната практика. Докладването относно всеки отделен детайл от процеса на оценка и относно елементи, които се изискват съгласно регламентите и които винаги са били част от стандартната практика, се счита за ненужно и неефективно, поради което в контролните списъци не се посочва подробна информация.

Точка 84, препоръка 2, буква в): Ефективността в миналото и очакваната ефективност, свързана с промените в ОП, не е докладвана в достатъчна степен в ГДИ.

Отговор: Комисията подчертава, че тази препоръка е изцяло изпълнена до степента, в която продължава да бъде целесъобразна. Целесъобразността на тази препоръка е намаляла в периода 2014—2020 г., тъй като годишните доклади за изпълнението вече не се считат за средство за съобщаване на подробна, а само на обобщена информация. Комисията подчертава, че посредством годишните доклади за изпълнението се представя достатъчна и целесъобразна информация, а по-подробна информация се осигурява чрез други видове доклади (например доклади за оценка; технически срещи и комитети за наблюдение — чиито обсъждания са отразени в протоколите и бележките към досието).

Точка 86, препоръка 3: Няма данни за системни проверки на надеждността на данните в ГДИ или за проверки на информацията, получена след предварителни заявки.

Отговор: Комисията счита препоръката за изцяло изпълнена. Комисията подчертава, че се извършват системни проверки на достоверността и надеждността като част от стандартната практика. Съществуват доказателства, че това представлява стандартна практика (документи с насоки от отдела за оценка и от отдела за координация на ЕСФ; контролни списъци за приемане на доклади). Документирането на всяка отделна проверка, която се извършва, би било ненужно и неефективно.

Специален доклад No 20/2015: „Разходна ефективност на помощта за развитие на селските райони, насочена към инвестиции в непроизводствени дейности в областта на земеделието“

Точка 74, препоръка 1, буква а): Все още важи препоръката, че Комисията извършва мониторинг посредством годишните доклади за изпълнението на държавите членки и нейното изпълнение може да бъде проверено едва след междинната оценка през 2019 г.

Отговор: В съответствие с член 75 от Регламент (ЕС) No 1305/2013 разширеният годишен доклад за изпълнението за 2018 г. ще бъде представен от държавите членки на Комисията в края на юни 2019 г. Комисията ще бъде в състояние да осъществи съответния мониторинг едва тогава.

Точка 77, препоръка 3, буква а): Тъй като насоките не са обвързващ и задължителен документ за държавите членки, Комисията не може да „гарантира“ степента, в която държавите членки действително следват насоките и определят допълнителни специфични показатели. Степента, в която действията на Комисията са осигурили препоръчания мониторинг или оценка на приноса на ИНД по време на оценките за периода на програмиране 2014—2020 г., може да бъде оценена едва в оценките на подобрените годишни доклади за изпълнението през 2019 г.

Отговор: Комисията осъществява мониторинг на изпълнението на програмите за развитие на селските райони посредством набора от общи показатели за контекст, резултати и крайни продукти и услуги съгласно общата система за мониторинг и оценка за периода 2014—2020 г.

Оценките се извършват от държавите членки или от тяхно име, а обобщаването на тези оценки на равнище ЕС попада в рамките на отговорността на службите на Комисията. Задължителните елементи на общата система за мониторинг и оценка за периода 2014—2020 г., посочени в акта за изпълнение, включват списък на показателите, които трябва да се използват за мониторинг на прилагането на политиката. Единственото, което може да направи Комисията извън рамките на тези показатели, е да съветва/насърчава държавите членки да определят допълнителни показатели.

Препоръката, съгласно която Комисията следва да „предложи на онези държави членки, в които подкрепата за инвестиции в непроизводствени дейности е значителна, да определят специфични показатели за резултатите за най-често финансираните видове инвестиции в непроизводствени дейности“, е изпълнена посредством насоките относно „Оценка на резултатите от програмите за развитие на селските райони: как да се подготвим за докладване във връзка с оценката през 2017 г.“

Комисията счита тази препоръка за изпълнена, тъй като поисканото действие за отправяне на съвети към държавите членки да определят допълнителни показатели е изпълнено.

Комисията не може да задължи държавите членки да установят такива допълнителни показатели, тъй като това надхвърля задължителните елементи на рамката на общата система за мониторинг и оценка за периода 2014—2020 г.

Специален доклад No 21/2015: „Преглед на рисковете по отношение на действията на ЕС за развитие и сътрудничество, произтичащи от ориентирания към резултатите подход“

Точка 83, препоръка 1: Към момента на проследяването все още не беше на разположение Практическо ръководство за управление на интервенциите на ЕС за международно сътрудничество, включително фишовете, които имат за цел за прецизират ключовите понятия и терминологията, свързани с резултатите. Освен това все още са налице несъответствия при използването на терминологията в ключовите методологични документи. Например в диаграма, представена в инструментариума на Комисията за оценителите на действията на ЕС за развитие, все още се съдържат определения, които не съответстват на приетата в контекста на рамката за резултатите терминология. Освен това в някои документи за действие все още липсват целеви и базови стойности.

Отговор: Макар че Практическото ръководство все още се преработва понастоящем, терминологията във връзка с резултатите бе допълнително оптимизирана в други преработени документи и документи, които се изготвят за пръв път. Образецът за действията за развитие, приложен към глава 6 от Наръчника на DEVCO, бе преработен наскоро с цел подобряване на цялостната терминологична последователност. Този процес обхвана и свързаните с терминология приложения към практическото ръководство за договорите (PRAG) от 2018 г., както и публикуваните наскоро (през 2018 г.) насоки за секторните показатели. Методологичните насоки за секторните показатели съдържат подробни указания относно веригата на резултати на секторно равнище. Тази дейност осигурява информация за настоящото преработване на Практическото ръководство.

Специален доклад No 23/2015: „Качество на водите в басейна на река Дунав: постигнат е напредък по отношение на прилагането на Рамковата директива за водите, но са необходими още действия“

Точка 191, препоръка 3, буква г): Комисията вече е предприела конкретни действия за прилагане на тази препоръка и следва да продължи да ги предприема и през следващия процес на докладване съгласно Директивата за нитратите (2020 г.) и Рамковата директива за водите (2022 г.).

Отговор: Комисията прие тази препоръка и отбелязва, че работи по оптимизирането на мониторинга и докладването по Директивата за нитратите и Рамковата директива за водите.

Специален доклад No 25/2015: „Подкрепа на ЕС за инфраструктура в селските райони — възможност за постигане на значително по-голяма икономическа ефективност“

Точка 101, препоръка 1, буква б): Комисията не е издала документ със специфични насоки за това как да бъде намален рискът от икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите или как да се избегне замяната на други средства с ресурси от програмите за развитие на селските райони. Няма доказателства за ефективно намаление на икономическите загуби от неефективно разпределение на ресурсите в програмите за периода 2017—2020 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ възнамерява да извърши първоначална оценка на това въз основа на междинната оценка за 2019 г. Комисията не разполага с доказателства, че е намален рискът от замяна на национални средства със средства от ЕЗФРСР.

Отговор: Комисията счита, че препоръката е изпълнена изцяло.

Платформата за обмен на най-добри практики — Европейската мрежа за развитие на селските райони — бе създадена и се използва от държавите членки във връзка с появата на проекти и най-добри практики, свързани с изпълнението по време на настоящия период на програмиране 2014—2020 г. Последващи оценки на евентуални икономически загуби могат да бъдат извършени само на база конкретен случай и в рамките на оценката на програмите, като Комисията е публикувала насоки в тази връзка.

В допълнение към това с приемането на програмите за развитие на селските райони за настоящия период 2014—2020 г. Комисията смекчи риска да не се постигне добавена стойност за фондовете на ЕС.

Точка 101, препоръка 1, буква г): Ефективността на механизмите за гарантиране на допълняемост между различните фондове на ЕС за текущия период на програмиране все още не е известна. Годишните доклади за изпълнението ще бъдат на разположение едва по-късно през 2019 г. В специален доклад No 16/2017 на Сметната палата бяха установени недостатъци, оказващи влияние върху споразуменията за партньорство и програмите за развитие на селските райони по отношение на междусекторната допълняемост и полезните взаимодействия.

Отговор: Установени са редовни контакти между различните служби на Комисията. При одобряване или изменение на програмите за развитие на селските райони другите служби на Комисията се включват в процеса чрез официални междуведомствени консултации и техният принос се взема предвид. Измененията на споразуменията за партньорство също се извършват съвместно. Предполага се, че разширените годишни доклади за изпълнението за 2018 г., които трябва да бъдат представени през 2019 г., ще съдържат по-подробна информация относно ефективността на договореностите за осигуряване на допълване между фондовете на ЕС. През септември 2018 г. бяха публикувани преработени насоки за тези годишни доклади за изпълнението.

Комисията счита тази препоръка за частично изпълнена, като тя се изпълнява понастоящем.

Точка 106, препоръка 2, буква б): Комисията не е предоставила допълнителни доказателства за допълнително обучение на управляващите органи за основателността на разходи от последното проследяване на Сметната палата през 2017 г. Комисията не е установила друга най-добра практика по отношение на административните процедури за оценка на основателността на разходи в платформата на ЕМРСР.

Отговор: Комисията направи няколко презентации относно новите варианти, въведени с Регламента „Омнибус“ (Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046), във връзка с опростените варианти за разходите. През октомври 2018 г. имаше една презентация в Комитета за развитие на селските райони и една презентация в рамките на семинара на Европейското партньорство за иновации за селскостопанска производителност и устойчивост (ЕПИ за селскостопанска производителност и устойчивост), както и една презентация в рамките на Конференцията на испанските разплащателни агенции през ноември 2018 г. По време на тези презентации бяха проведени дискусии по въпроса как използването на опростените варианти за разходите могат да заменят необходимостта от оценка на основателността на разходите и как държавите членки могат да преодолеят евентуални затруднения във връзка с този аспект. За 20 юни 2019 г. е насрочен работен семинар на Европейската мрежа за развитие на селските райони, озаглавен „Работен семинар на ЕМРСР на тема „Опростени варианти за разходи: натрупан опит и нови възможности“.

Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена.

Точка 109, препоръка 3, буква а): Като цяло все още не е достатъчно събирането на необходимите данни за оценка на показателите за изпълнение и резултатите от програмите. Според отговора на Комисията на последващия одит тя възнамерява да оцени „информацията, позволяваща да се направят изводи относно ефикасността и ефективността на изразходваните средства по време на предвидените от ОРМО оценки“ през 2019 г.

Отговор: Комисията възнамерява да оцени ефективността и ефикасността на средствата по програмите за развитие на селските райони за периода 2014—2020 г. в съответствие с общата система за мониторинг и оценка (член 110 от Регламент (ЕС) No 1306/2013). Оценката ще се основава на междинните оценки на държавите членки, докладвани през 2019 г., и на последващите оценки, които ще бъдат представени на Комисията до края на 2024 г. (член 78 от Регламент (ЕС) No 1305/2013).

Приложение 3.5 — Проследяване на изпълнението на предишни препоръки относно слабости при изпълнението

Препоръка 1:

  Комисията следва да преобразува целите от високо равнище от законодателството на „Хоризонт 2020“ в оперативни цели на ниво работна програма, така че чрез оценка на изпълнението на работните програми и поканите за представяне на предложения те да могат да бъдат използвани ефективно като фактори за постигане на резултати от изпълнението.

Отговор: Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена. Комисията разработи вътрешни насоки за изготвянето на работните програми. В тях се посочва, че програма „Хоризонт 2020“ се изпълнява посредством работни програми, в които се установяват целите, бюджета и крайните срокове на поканите за представяне на предложения (което представлява следваща стъпка от процеса). В допълнение към това се изисква използването на показатели, когато е възможно (в зависимост от вида на действията).

Горепосочените насоки бяха целесъобразни още за работните програми за периодите 2016—2017 г. и 2018—2020 г., при които бяха положени допълнителни усилия да се гарантира, че целите на високо равнище се преобразуват в цели на по-оперативно равнище чрез подобрени анализи на очакваното въздействие за всяка покана за представяне на предложения. Тази дейност ще продължи и ще бъде засилена за бъдещата програма, така че да се укрепи връзката между целите на програмата и предприетите дейности посредством подобрена логика на интервенция и дизайн на показателите (ключови пътища на въздействие).

В допълнение към това с тези насоки се установява стратегическата група за научни изследвания и иновации (SRIG), чиято цел е да гарантира съгласуваност на политиката за програмата „Хоризонт 2020“ чрез акцентиране върху стратегическите приоритети и връзки с политиките на ЕС. Тази група предоставя ориентири за стратегическото програмиране на „Хоризонт 2020“ и насоки по въпроси, обхващащи различни части, по-специално ключови характеристики като действия в областта на климата, международно сътрудничество, равенство между половете, социални и хуманитарни науки и др.

Препоръка 2:

  Комисията следва в по-голяма степен да прецизира връзките между стратегията „Европа 2020“ (2010—2020 г.), многогодишната финансова рамка (2014—2020 г.), приоритетите на Комисията (2015—2019 г.), например чрез процеса на стратегическо планиране и докладване (2016—2020 г.). Това ще спомогне да се засилят механизмите за мониторинг и докладване и ще даде възможност на Комисията ефективно да докладва относно приноса на бюджета на ЕС към постигането на целите на „Европа 2020“.

Отговор: Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена. Политическите приоритети на Комисията са ясно определени в политическите насоки на председателя Юнкер. В тях се съдържа пътна карта за действията на Комисията, която е изцяло съгласувана и съвместима с „Европа 2020“ в качеството ѝ на дългосрочна стратегия на Европа за растеж. Различията в обхвата между приоритетите и „Европа 2020“ отразяват задължението на Комисията да отговори на предизвикателствата, които са възникнали или станали значими след разработването на стратегията „Европа 2020“, като например миграцията.

От 2016 г. нататък и въз основа на стратегическите планове, изготвени от всеки отдел на Комисията, в годишните отчети за дейността на всеки отдел на Комисията, както и в годишния доклад за управлението и изпълнението на Комисията (приет на 13 юни 2017 г.) се обяснява как конкретните цели допринасят за политическите приоритети и допълнително се поясняват връзките с „Европа 2020“.

Препоръка 3:

  Във всички свои дейности Комисията следва да използва по последователен начин и в съответствие със своите насоки за по-добро регулиране термините „вложени ресурси“, „крайни продукти и услуги“, „резултати“ и „въздействие“.

Отговор: Комисията счита тази препоръка за изцяло изпълнена. Комисията разполага с последователен набор от определения посредством актуализираните насоки за по-добро регулиране, преработения Финансов регламент и предложенията на Комисията за финансовите програми за периода след 2020 г.

---

(1)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

(2)  Тази политика може да бъде преразгледана с оглед на промените, свързани с прилагането на новите методи на работа, и спрямо резултата от преговорите за МФР за периода 2021—2027 г.

(3)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

Глава 4 — Приходи

Отговори на Комисията по Годишния доклад за 2018 г. на Европейската сметна палата

Проверка на елементи от системите за вътрешен контрол, годишните отчети за дейността и други

| 4.9. | Комисията ще предприеме последващи действия по проблема, установен от ЕСП в Испания, и от държавата членка ще бъде изискано да вземе подходящи мерки за разглеждане и отстраняване на установената слабост в системите за контрол. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Комисията непрекъснато проследява всички установени недостатъци за сметки „Б“ и държавите членки носят финансова отговорност за загубите на традиционни собствени ресурси (ТСР), дължащи се на техните административни грешки.
  Комисията ще проследи проблемите, установени при одита на ЕСП в някои държави членки, в обичайните си действия по констатациите на ЕСП, а от държавите членки ще се изиска да вземат подходящи мерки за разглеждане и решаване на тези проблеми. |
| --- | --- |

4.10.

Комисията ще проследи проблемите, установени при одита на ЕСП в някои държави членки, в обичайните си действия по констатациите на ЕСП, а от държавите членки ще се изиска да вземат подходящи мерки за разглеждане и решаване на тези проблеми.

| 4.12. | Комисията счита, че нейната програма за инспекции е обхванала областите с установени най-големи рискове, сред които измами, свързани със стойността (вж. случая с Обединеното кралство за около 3 милиарда евро загуби на ТСР, с включени лихви), и избягване на антидъмпингови мита, дължими при внос на слънчеви панели.
  Поради мащаба на потенциалните загуби на ТСР тези теми за инспекции бяха определени за приоритетни през 2018 и 2019 г. и обхванаха всички държави членки.
  Когато изготвя своята програма за инспекции, Комисията използва набор от вътрешни и външни показатели за риска, документирани в годишната програма за инспекции. |
| --- | --- |

4.12.

Поради мащаба на потенциалните загуби на ТСР тези теми за инспекции бяха определени за приоритетни през 2018 и 2019 г. и обхванаха всички държави членки.

Когато изготвя своята програма за инспекции, Комисията използва набор от вътрешни и външни показатели за риска, документирани в годишната програма за инспекции.

| 4.13. | Систематично се извършва равнение на събраните суми от сметка „Б“, които са предоставени на бюджета на ЕС чрез отчета за сметка „А“. Освен това, когато подготвят своите инспекции на място, упълномощените инспектори на Комисията проверяват всички декларации за ТСР за необичайни промени и особености в тези декларации и всеки въпрос се обсъжда със съответните държави членки.
  Освен това при особено очевидни увеличения в обобщената информация, предоставена от държавите членки чрез отчетите за сметки „А“ и „Б“, Комисията се е свързала още в миналото пряко с държавите членки. Така например с Обединеното кралство незабавно бе осъществена връзка през 2017 г. по конкретен случай за над 155 милиона паунда. |
| --- | --- |

4.13.

Освен това при особено очевидни увеличения в обобщената информация, предоставена от държавите членки чрез отчетите за сметки „А“ и „Б“, Комисията се е свързала още в миналото пряко с държавите членки. Така например с Обединеното кралство незабавно бе осъществена връзка през 2017 г. по конкретен случай за над 155 милиона паунда.

| 4.16. | Комисията признава закъсненията, констатирани от ЕСП. Полагат се по-големи усилия за своевременното и бързо предприемане на действия по неприключените точки, като се вземат предвид приоритетите и ограниченията, породени от други дейности. |
| --- | --- |

4.16.

Каре 4.3
  —
  Франция актуализира своя опис на БНД, предаден през март 2019 г.

Становището на Комисията е, че Франция следва да повиши още повече качеството в съответствие с Ръководство за опис на БНД по ESA 2010.

| 4.19. | Действията, предприети от Комисията в сътрудничество с държавите членки, за решаването на породени от глобализацията статистически проблеми във връзка с данните за БНД, като цяло напредват по график. Тези действия ще позволят на Комисията да установи недостатъците в статистическото третиране на явления, свързани с глобализацията, и при необходимост да изрази резерви във връзка с БНД до края на 2019 г., като по този начин защитава финансовите интереси на ЕС. |
| --- | --- |

4.19.

Заключения и препоръки

Препоръка 4.1 (оценка на риска при планирането на инспекциите на ТСР)

Комисията приема препоръка 4.1.

Комисията ще обмисли възможността за промени в своята оценка на риска и в начина, по който тя се документира, вземайки предвид препоръките на ЕСП.

Препоръка 4.2 (проверки на отчетите за сметки „А“ и „Б“ във връзка с ТСР)

Комисията приема препоръка 4.2 в зависимост от резултатите от фазата на изпитване, както е описано по-долу.

Комисията ще разгледа по какъв начин засилените документни проверки с акцент върху необичайните промени в декларациите за ТСР биха могли да допринесат ефективно и ефикасно за откриването на грешки. При условие че резултатите по време на изпитателната фаза са положителни, приложимите вътрешни указания ще бъдат адаптирани в съответствие с препоръката. Вж. също отговора на Комисията по точка 4.13.

Приложение 4.3 — Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с приходите

Препоръка 1 (крайна дата за уведомленията за задължения)

Ако бъдe прието, предложението на Комисията за директива относно законодателната рамка на Съюза в областта на митническите нарушения и наказания (COM(2013) 884 final), до известна степен ще осигури хармонизиране на различното третиране на икономическите оператори в отделните държави членки в това отношение.

Що се отнася до конкретните правни разследвания, водени от Комисията в различни държави членки, службите на Комисията понастоящем предприемат необходимите стъпки в това отношение. През първата половина на 2019 г. започна хоризонтално проучване

Препоръка 2 (управление на елементите, вписани в сметка „Б“)

Сборникът предоставя на държавите членки всеобхватни и систематични насоки на практическо равнище. Той беше актуализиран през 2018 г. Допълнителни правни разяснения относно начините за правилно попълване на отчетите за сметки „А“ и „Б“ се съдържат в Решение за изпълнение (ЕС, Евратом) 2018/194 на Комисията, прилагано от 1 септември 2018 г. нататък. Още сега на всяко заседание на ККСР на държавите членки се предоставя общ преглед на недостатъците (включително тези относно неправилното докладване чрез отчетите за сметки „А“ и „Б“), установени от службите на Комисията по време на техните инспекции на място, и те се информират за мнението на службите на Комисията как тези недостатъци да бъдат отстранени. Повече практически насоки за вписванията в различните колони на отчетите за сметки „А“ и „Б“ ще бъдат обсъдени на предстоящо заседание на ККСР. Така на държавите членки се осигуряват ясни насоки за начина, по който те следва надлежно да управляват своите сметки „Б“.

Препоръка 3 (държавите членки: декларират и предоставят на разположение събраните суми от сметки „Б“)

Комисията ще продължи да следи несъответствията между сметки „А“ и „Б“, докато проблемът не бъде решен. ЕСП правилно изтъква, че тези несъответствия бяха значително намалени.

Препоръка 4 (събиране на митническите задължения)

Въпреки че влизането в сила на МКС на 1 май 2016 г. не реши изцяло проблема, МКС все пак предостави допълнителни инструменти, гарантиращи събирането на задълженията. Използването на задължителните гаранции бе значително разширено.

Комисията ще продължи с внимателно разглеждане на този въпрос в рамките на обещаната преди това оценка с оглед тя да бъде финализирана преди края на 2019 г.

Глава 5 — Конкурентоспособност за растеж и работни места

Отговори на Комисията по годишния доклад на Европейската сметна палата за 2018 г.

Част 1: Редовност на операциите

| 5.15. | Комисията има стабилна система за предварителни проверки, включваща подробни автоматизирани контролни списъци, писмени указания и непрекъснато обучение. Подобряването на тази система — без да се създава допълнителна административна тежест за бенефициентите, така че те да могат да се съсредоточат върху постигането на своите цели в областта на научните изследвания и иновациите, и същевременно да се гарантира бързото извършване на плащанията на изследователите — е постоянно предизвикателство.
  Що се отнася до независимите одитори, заверяващи декларациите за разходи, които представляват 6 от 8-те случая, посочени от Сметната палата, това е добре познат проблем, разглеждан в предишни доклади. Комисията организира поредица от срещи, насочени към бенефициентите и независимите заверяващи одитори, с цел да повиши осведомеността относно най-често срещаните грешки. Освен това на заверяващите одитори, които са допуснали грешки, е предоставена обратна информация и в рамките на програма „Хоризонт 2020“ е осигурен по-дидактичен образец на одитните сертификати. По отношение на 7РП се очаква одитните сертификати да доведат до намаляване на процента на грешки с 50 % в сравнение с този при незаверените декларации. Ето защо, макар да се признава, че те не откриват всички грешки, те са важен инструмент за намаляване на общия процент на грешки. |
| --- | --- |

5.15.

Що се отнася до независимите одитори, заверяващи декларациите за разходи, които представляват 6 от 8-те случая, посочени от Сметната палата, това е добре познат проблем, разглеждан в предишни доклади. Комисията организира поредица от срещи, насочени към бенефициентите и независимите заверяващи одитори, с цел да повиши осведомеността относно най-често срещаните грешки. Освен това на заверяващите одитори, които са допуснали грешки, е предоставена обратна информация и в рамките на програма „Хоризонт 2020“ е осигурен по-дидактичен образец на одитните сертификати. По отношение на 7РП се очаква одитните сертификати да доведат до намаляване на процента на грешки с 50 % в сравнение с този при незаверените декларации. Ето защо, макар да се признава, че те не откриват всички грешки, те са важен инструмент за намаляване на общия процент на грешки.

| 5.16. | В „Хоризонт 2020“ бяха въведени редица опростявания, както и стъпки, за да се позволи на бенефициентите да използват своите обичайни счетоводни практики, когато това е възможно. Независимо от това, Комисията ще продължи да опростява, като взема предвид констатациите в Специален доклад No 28/2018 на Сметната палата. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Въвеждането на формула за изчисляване на една-единствена годишна почасова ставка е важно опростяване на „Хоризонт 2020“. За по-голяма гъвкавост Комисията също така позволява изчисленията да се правят въз основа на месечна ставка. Налице са редица действия в областта на комуникацията по този въпрос, които би трябвало да доведат до намаляване на броя на грешките в бъдеще. Независимо от това, Комисията ще преразгледа настоящото правило за следващата рамкова програма. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.19. | Важна цел на „Хоризонт 2020“ бе да се повиши включването в рамковата програма на нови участници и на малки и средни предприятия (МСП). В края на 2018 г. 61,4 % от участниците са били нови за рамковите програми за научни изследвания и иновации, а 24,2 % от бюджета за „Водещи позиции при базовите и промишлените технологии“ и „Обществени предизвикателства“ са били предоставени на МСП, което надхвърля целта от 20 %. Поради това въпреки че Комисията е наясно, че новите участници и МСП представляват особен риск от грешка, този риск трябва да бъде намаляван, а не избягван.
  Комисията положи специални усилия да достигне до новите участници и МСП в своите комуникационни кампании, а по отношение на „Хоризонт 2020“ въведе опростявания, насочени пряко към този вид бенефициенти, включително еднократни плащания за схемите на първи етап за МСП. |
| --- | --- |

5.19.

Комисията положи специални усилия да достигне до новите участници и МСП в своите комуникационни кампании, а по отношение на „Хоризонт 2020“ въведе опростявания, насочени пряко към този вид бенефициенти, включително еднократни плащания за схемите на първи етап за МСП.

| 5.21. | Договорът за безвъзмездна финансова помощ, в съответствие с правилата за участие, предвижда прехвърлянето на средства между членовете на консорциума да се управлява в рамките на консорциума. В съответствие с член 21 от правилата за участие всички участници се уведомяват автоматично, след извършването на дадено плащане към координатора.
  Комисията напомня на координаторите за тяхното задължение за своевременно прехвърляне на средствата и, когато е налице случай на забавено разпределение на средствата или е налице жалба по този въпрос, стандартната практика на Комисията е да предприеме последващи мерки заедно с координатора на проекта във връзка с причината за забавянето. |
| --- | --- |

5.21.

Комисията напомня на координаторите за тяхното задължение за своевременно прехвърляне на средствата и, когато е налице случай на забавено разпределение на средствата или е налице жалба по този въпрос, стандартната практика на Комисията е да предприеме последващи мерки заедно с координатора на проекта във връзка с причината за забавянето.

| 5.22. | Комисията отдели значителни ресурси за предварителната проверка на голяма научноизследователска инфраструктура. Тя отбелязва, че установените проблеми не се отнасят до самата предварителна оценка, а по-скоро до прилагането от страна на бенефициентите на техните собствени методики за големи научноизследователски инфраструктури. |
| --- | --- |

5.22.

Каре 5.5

| Пример 1: | Използването на система за единични разходи има за цел опростяването на правилата за финансиране чрез използване на стандартни суми за предварително определени категории разходи: след одобряването на системата, тези суми не следва да бъдат поставяни под съмнение, като бъдат сравнявани с действителните разходи.
  Въпреки това в конкретния случай сумата, плащана на организацията, в размер между 90 и 144 евро, е предназначена за всички разходи, свързани с престоя на персонал в чужбина. Предвид факта, че организацията плаща на персонала дневна надбавка за храна в размер на 44 евро, Комисията е на мнение, че останалата част от вноската, която варира от 46 до 100 евро, е пропорционална за всички други разходи, които трябва да бъдат покрити, като настаняване и местен транспорт. |
| --- | --- |

Пример 1:

Въпреки това в конкретния случай сумата, плащана на организацията, в размер между 90 и 144 евро, е предназначена за всички разходи, свързани с престоя на персонал в чужбина. Предвид факта, че организацията плаща на персонала дневна надбавка за храна в размер на 44 евро, Комисията е на мнение, че останалата част от вноската, която варира от 46 до 100 евро, е пропорционална за всички други разходи, които трябва да бъдат покрити, като настаняване и местен транспорт.

| Пример 2: | Ръководството за програма „Еразъм+“ за националните агенции изисква всички те да разполагат с „компютърна счетоводна система и подходящи процедури и механизми за контрол, които да гарантират, че счетоводните данни са пълни, точни и навременни, както е посочено в споразумението за делегиране и неговите приложения“.
  За конкретния случай Комисията получава увереност относно законосъобразността и редовността на техните операции, но не може да налага конкретна структура на националните агенции или да програмира финансовите потоци на страната.
  Поради това Комисията е на мнение, че финансовият риск, свързан с констатацията, е с ниска степен на въздействие и вече е намален в достатъчна степен от системата за управление и контрол. |
| --- | --- |

Пример 2:

За конкретния случай Комисията получава увереност относно законосъобразността и редовността на техните операции, но не може да налага конкретна структура на националните агенции или да програмира финансовите потоци на страната.

Поради това Комисията е на мнение, че финансовият риск, свързан с констатацията, е с ниска степен на въздействие и вече е намален в достатъчна степен от системата за управление и контрол.

| 5.29. | Наблюдаваният спад в равнището на изпълнение произтича по-специално от редица важни нови случаи в края на 2018 г., които не е могло да бъдат обработени преди края на годината. Работата продължава и редица случаи са били разрешени в първата половина на 2019 г. Все пак Комисията приема, че екстраполацията на констатациите от одитите в РП7 остава трудна, тъй като не съществува изрично правно основание за подкрепа на екстраполацията. В рамките на „Хоризонт 2020“ разширяването на обхвата на одитните констатации е задължително за бенефициента и процесът на събиране е интегриран в работните потоци на ИТ. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Прилагането на всички одитни констатации се наблюдава отблизо. Закъснялото изпълнение на констатациите от одита често е обосновано от необходимостта за развитие на информационните технологии или от законните срокове или нови приоритети.
  Комисията е съгласна, че ефективното разпространение и използване на резултатите от проекта е от жизненоважно значение за ефективното финансиране на научните изследвания и иновациите. Това е изпълнение на препоръката на Службата за вътрешен одит в съответствие с плана за действие. |
| --- | --- |

5.30.

Комисията е съгласна, че ефективното разпространение и използване на резултатите от проекта е от жизненоважно значение за ефективното финансиране на научните изследвания и иновациите. Това е изпълнение на препоръката на Службата за вътрешен одит в съответствие с плана за действие.

| 5.33. | Комисията анализира констатацията на Сметната палата по отношение на последващите одити и ще продължи да работи в тясно сътрудничество със Сметната палата в тази област. Комисията обаче признава, че в повечето случаи, констатирани от Сметната палата, финансовото въздействие не е съществено. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Основната цел на последващите проверки, извършвани от Комисията, е защитата на финансовите интереси на ЕС чрез събиране на недължимо платени суми. По този начин Комисията прави преглед на системата за вътрешен контрол на бенефициентите и в случай на установени слабости предлага препоръки, за да се гарантира, че грешките се предотвратяват и откриват на равнището на бенефициентите. Освен това Комисията увеличава максимално размера на извадката за одит в рамките на последващите одити и в случай на системни грешки екстраполира в рамките на всеки отделен одит, както и в рамките на програмата. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.36. | Комисията отбелязва, че процентът, изчислен от Сметната палата (т.е. 1,6 %) е в рамките на прогнозния процент на грешки. Комисията ще следи отблизо развитието по забележката на Сметната палата в точка 5.34. |
| --- | --- |

5.36.

Заключение и препоръки

| 5.37. | Процентът на грешки, докладван от Сметната палата, изчислен на годишна основа, е показател за ефективността на изпълнението на разходите на ЕС.
  При все това Комисията има многогодишна стратегия за контрол за разходите за научни изследвания. На тази основа Комисията изчислява процент на остатъчна грешка, в който се вземат предвид събраните суми, корекциите и последиците от всички техни проверки и одити през периода на изпълнение на програмата. |
| --- | --- |

5.37.

При все това Комисията има многогодишна стратегия за контрол за разходите за научни изследвания. На тази основа Комисията изчислява процент на остатъчна грешка, в който се вземат предвид събраните суми, корекциите и последиците от всички техни проверки и одити през периода на изпълнение на програмата.

| 5.38. | Комисията отбелязва забележката на Сметната палата, че заложеният в Годишния доклад за управлението и изпълнението (ГДУИ) риск при плащане е в диапазона на предвижданото от Сметната палата ниво на грешки. Комисията ще следи отблизо развитието по забележката на Сметната палата в точка 5.34. |
| --- | --- |

5.38.

Препоръка 5.1 (МСП и нови участници)

Комисията приема препоръка 5.1.

Комисията ще продължи своята комуникационна кампания относно правилата за финансиране, включително за МСП и за новите участници, както се препоръчва от Сметната палата.

Съществуващите предварителни проверки на Комисията вече са насочени към по-рисковите операции. Тя ще проучи как може да насочи в по-голяма степен вниманието си към декларациите за разходи на МСП и новите участници, с оглед на забележките на Сметната палата и на своите одитори. Въпреки това степента на това насочване ще трябва да вземе предвид факта, че в края на 2018 г. в Рамковата програма вече са били включени 23 458 МСП и 15 876 нови участници. Разходната ефективност на допълнителните проверки ще трябва внимателно да се преценява.

Препоръка 5.2 (следваща рамкова програма за научни изследвания и иновации)

Комисията приема препоръка 5.2.

Механизмът за голяма научноизследователска инфраструктура не се съдържа в предложението на Комисията за програма „Хоризонт Европа“. Това предложение обаче все още се обсъжда от законодателните органи.

Препоръка 5.3 (програма „Хоризонт 2020“)

Комисията приема препоръка 5.3.

Комисията подчертава, че всички подобрения, въведени в процеса на одит в съответствие с препоръката на Сметната палата, ще се нуждаят от време, за да бъдат осъществени, предвид продължителността на одитния цикъл.

Препоръка 5.4 (констатации на Службата за вътрешен одит на Комисията)

Комисията приема препоръка 5.4.

Част 2: Въпроси, свързани с резултатите в областта на изследванията и иновациите

| 5.43. | Проектите в областта на научните изследвания и иновациите в повечето случаи постигат очакваните крайни продукти и резултати. Въпреки това те по определение са рисковани и несигурни.
  Съществува процес на мониторинг на проекта, за да се оцени напредъкът на проектите и при необходимост да се предприемат подходящи действия. При все това не винаги е възможно да се гарантира предварително, че научните и технологични цели ще могат да бъдат постигнати. |
| --- | --- |

5.43.

Съществува процес на мониторинг на проекта, за да се оцени напредъкът на проектите и при необходимост да се предприемат подходящи действия. При все това не винаги е възможно да се гарантира предварително, че научните и технологични цели ще могат да бъдат постигнати.

Приложение 5.2 — Отговори на Комисията по проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с подфункция „Конкурентоспособност за растеж и работни места“

Препоръка 1 (2015 г. — Използване на наличната приложима информация)

Комисията продължава да преразглежда своите предварителни проверки в светлината на констатациите от страна на Сметната палата и своята собствена Служба за вътрешен одит. Нивото на откриваеми грешка е много по-ниско през 2018 г.

Препоръка 4 (2015 г. — Прилагане на екстраполирани корекции)

Комисията продължи да прилага екстраполацията на систематични грешки, установени от одиторите.

Препоръка 1 (2017 г. — програма „Хоризонт 2020“)

Комисията продължи да предоставя при необходимост допълнителни разяснения в актуализации на Анотираното споразумение за отпускане на безвъзмездни средства. Комисията също така разработи информационна система (Електронен съветник относно разходите за персонал), за да помогне на бенефициентите да изчисляват правилно своите допустими разходи за персонал. Списъкът с въпроси в някои държави беше актуализиран два пъти през 2017 г. и веднъж през 2018 г.

Препоръка 2 (2017 г. — МСЕ)

Комисията счита, че тази препоръка е изпълнена изцяло, тъй като тя изясни съществуващите въпроси чрез насоки, публикувани през януари 2019 г. на интернет страницата на INEA.

Глава 6 — Икономическо, социално и териториално сближаване

Отговори на Комисията по годишния доклад за 2018 г. на Европейската сметна палата

Въведение

Кратко описание на функция „Икономическо, социално и териториално сближаване“

6.4. трето тире
  Одитите по отношение на редовността съставляват част от оценката на Комисията, която включва обстойна и изчерпателна документна проверка на всички пакети за предоставяне на увереност. Тези одити по отношение на редовността могат да доведат до повторна оценка на процентите на остатъчна грешка и до допълнителни финансови корекции, когато е уместно, включително след годината, следваща приемането на пакетите за предоставяне на увереност. Вследствие на тази оценка Комисията извършва ежегодно оценка на риска, за да определи кои одитни органи и програми ще подлежат на одити на място. Основната цел на тези одити е да се получи достатъчна увереност, че няма сериозни слабости в системите, които да останат неразкрити или недокладвани от държавите членки, както и че докладваните одитни становища и проценти на остатъчна грешка са надеждни.

| 6.6. | Рамката за контрол и предоставяне на увереност за периода 2014—2020 г. цели да гарантира, че процентът на остатъчна грешка за разходите, възстановени от бюджета на ЕС, остава под прага на същественост (2 %) за всяка оперативна програма въз основа на щателна проверка на пакетите за предоставяне на увереност — включително на одитните становища и процентите на грешка — изпратени от одитните органи. Когато счита за необходимо, Комисията налага допълнителни финансови корекции, включително нетни корекции, в случай на оставащи сериозни недостатъци (вж. също така отговорите на Комисията по Годишния доклад за 2017 г. на ЕСП, точки 6.5—6.15). |
| --- | --- |

6.6.

Част 1 — Редовност на операциите

Резултати от извършения от Сметната палата преглед на операциите и повторно извършената одитна дейност

6.14. и 6.15. Комисията подчертава значението на извършената от одитните органи дейност във връзка с откриването на грешки, която доведе до налагането на значителни финансови корекции и до оттегляне на суми, преди отчетите за 2016—2017 г. да бъдат представени на Комисията. Щателната одитна дейност на одитните органи по време на приключването и до този етап също така доведе до налагането на значителни финансови корекции за програмния период 2007—2013 г.

Комисията не споделя оценката на ЕСП относно три значителни грешки във връзка с периода 2014—2020 г. и относно две грешки във връзка с периода 2007—2013 г. (вж. също така отговорите на Комисията по точка 6.71). Това се дължи на различно тълкуване на приложимите национални правила или правила на ЕС, което оказва въздействие върху изчисления процент на грешка.

Комисията се позовава на най-неблагоприятните сценарии, посочени в Годишните отчети за дейността (ГОД) за 2018 г., като смята — при отчитане на грешките, по които е постигнато съгласие — че в тези отчети е посочена разумна приблизителна оценка на процента на грешка.

Увеличените суми на сертифицираните разходи във всички държави членки, както и основаният на риска подход, прилаган от Комисията за нейните одити на съответствието, обясняват увеличението на средните общи проценти на остатъчна грешка, посочени в съответните ГОД. В годишните отчети за дейността за 2018 г. Комисията посочи изискваните допълнителни финансови корекции, които трябва да бъдат наложени за всяка от съответните програми.

Комисията ще продължи да работи в тясно сътрудничество с управляващите и одитните органи на съответните програми, да проследява изпълнението на съгласуваните заключения и да гарантира, че като цяло за всички програми процентът на остатъчна грешка е под 2 %.

| 6.17. | През 2018 г. одитните органи за първи път докладваха за нередности, констатирани при одитите им на операции, като следваха договорената с Комисията обща типология, която се използва съвместно от всички държави членки.
  Повечето от докладваните нередности бяха свързани с недопустими разходи, следвани от възлагане на обществени поръчки и от финансови инструменти. Това също така отговаря на най-често срещаните видове нередности, установени от Комисията чрез нейните одити и от ЕСП във връзка с допълнителните ѝ констатации, както е показано в каре 6.2. |
| --- | --- |

6.17.

Повечето от докладваните нередности бяха свързани с недопустими разходи, следвани от възлагане на обществени поръчки и от финансови инструменти. Това също така отговаря на най-често срещаните видове нередности, установени от Комисията чрез нейните одити и от ЕСП във връзка с допълнителните ѝ констатации, както е показано в каре 6.2.

| 6.18. | Резултатите от одитите на Комисията, някои от които все още са в процес на изразяване на възражения, показват уместността на извършената оценка на риска.
  Както посочва в отговора си по точка 6.20 от Годишния доклад за 2016 г. и по точка 6.28 от Годишния доклад за 2017 г., Комисията разпространи актуализирани насоки за държавите членки за програмния период 2014—2020 г., които, наред с изискването да се използват опростени варианти за разходите (ОВР), би трябвало да допринесат за допълнителното подобряване на качеството на проверките на управлението в бъдеще. Това обаче зависи от наличния персонал, който трябва да обработва нарастващите суми на декларираните разходи, както и от необходимата стабилност на персонала с опит в съответните администрации.
  В допълнение към това типологията на одитните констатации, които одитните органи докладват на управляващите органи, им позволява да включат най-често срещаните източници на грешки в своите оценки на риска и да приспособят по подходящ начин своите подходи и инструменти към проверките на управлението. |
| --- | --- |

6.18.

Както посочва в отговора си по точка 6.20 от Годишния доклад за 2016 г. и по точка 6.28 от Годишния доклад за 2017 г., Комисията разпространи актуализирани насоки за държавите членки за програмния период 2014—2020 г., които, наред с изискването да се използват опростени варианти за разходите (ОВР), би трябвало да допринесат за допълнителното подобряване на качеството на проверките на управлението в бъдеще. Това обаче зависи от наличния персонал, който трябва да обработва нарастващите суми на декларираните разходи, както и от необходимата стабилност на персонала с опит в съответните администрации.

В допълнение към това типологията на одитните констатации, които одитните органи докладват на управляващите органи, им позволява да включат най-често срещаните източници на грешки в своите оценки на риска и да приспособят по подходящ начин своите подходи и инструменти към проверките на управлението.

6.20. и 6.21. За две грешки със значително въздействие (вж. отговора на Комисията по точка 6.14) Комисията счита, че не е налице нарушение и следователно са спазени приложимите национални правила или правила на ЕС. Поради това Комисията счита, че са допустими или съответният проект, или получателят, или разходите.

По отношение на потвърдените случаи тя също така подчертава, че ще извърши необходимото проследяване и ще предприеме всички действия, които счита за необходими.

| 6.22. | Считано от миналата година, Комисията прие насоки и предостави на държавите членки пояснения относно допустимостта на ДДС.
  В своето предложение за правната рамка за периода 2021—2027 г. Комисията представи опростено правило за допустимостта на ДДС, основано на праг на общите разходи за проекти, което не зависи от частния или публичния статус на бенефициента. Комисията счита, че такова правило ще намали значително риска от непоследователно или неправилно тълкуване на правилата за допустимост. |
| --- | --- |

6.22.

В своето предложение за правната рамка за периода 2021—2027 г. Комисията представи опростено правило за допустимостта на ДДС, основано на праг на общите разходи за проекти, което не зависи от частния или публичния статус на бенефициента. Комисията счита, че такова правило ще намали значително риска от непоследователно или неправилно тълкуване на правилата за допустимост.

| 6.23. | Комисията е съгласна, че по принцип прекомерното регулиране води до излишно усложняване и представлява източник на грешки. Комисията продължава да препоръчва на програмните органи опростяване на национално равнище всеки път, когато бъдат идентифицирани такива сложни правила. Вж. също отговора на Комисията по точка 6.14. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | Комисията е съгласна, че тенденцията за грешки при опростените варианти за разходите е по-малка, както е видно от натрупания опит.
  Приетият наскоро регламент „Омнибус“ предлага повече възможности за използване на ОВР. Освен това в предложението на Комисията за програмния период 2021—2027 г. Комисията разшири обхвата за задължително и незадължителното използване на ОВР с цел намаляване на административната тежест за бенефициентите, повишаване на насочеността към резултатите и допълнително намаляване на риска от грешка. |
| --- | --- |

6.24.

Приетият наскоро регламент „Омнибус“ предлага повече възможности за използване на ОВР. Освен това в предложението на Комисията за програмния период 2021—2027 г. Комисията разшири обхвата за задължително и незадължителното използване на ОВР с цел намаляване на административната тежест за бенефициентите, повишаване на насочеността към резултатите и допълнително намаляване на риска от грешка.

| 6.26. | Комисията продължава да изпълнява актуализирания си план за действие в областта на обществените поръчки, чиято цел е да се подобри спазването на процедурите за обществените поръчки в политиката на сближаване. През 2018 г. бе обърнато особено внимание на допълнителната професионализация на възложителите на обществени поръчки в съответствие с пакета за обществените поръчки, приет от Комисията през октомври 2017 г.
  Комисията подчертава актуализираните неотдавна насоки за стандартизирани финансови корекции на грешки в областта на обществените поръчки. Целта на тези насоки е да се постигне хомогенно прилагане в съответствие с равното третиране на отделните държави членки. |
| --- | --- |

6.26.

Комисията подчертава актуализираните неотдавна насоки за стандартизирани финансови корекции на грешки в областта на обществените поръчки. Целта на тези насоки е да се постигне хомогенно прилагане в съответствие с равното третиране на отделните държави членки.

6.27. и 6.28. Комисията отбелязва, че одитните органи са идентифицирали повечето нарушения в областта на обществените поръчки в проверените от ЕСП операции. Това показва подобрен капацитет на одитните органи да откриват този вид грешки. При все това значима част от грешките в областта на обществените поръчки, допуснати на равнището на управляващите органи и междинните звена, показва, че са необходими непрекъснати действия, за да се гарантира по-добро откриване на тези проблеми чрез проверки на управлението от първо ниво. Комисията ще проследи тези случаи и ще наложи необходимите допълнителни финансови корекции, включително нетни корекции, когато се прилагат условията по регламентите.

6.30.—6.32. Три от остойностените грешки, констатирани от ЕСП в нейната извадка, се отнасят до проблем с национална схема за държавна помощ, чиито разпоредби не са съвместими с правилата на ЕС за държавната помощ. Комисията установи това неспазване на по-ранен етап и вече поиска от съответните държави членки незабавно да предприемат необходимите корективни мерки и да променят своята практика. В съответствие с това държавите членки промениха своето законодателство с незабавно прилагане за бъдещи случаи, с което бе сложен край на тази конкретна системна слабост.

Комисията не разполага с информация, която да показва наличие на подобни нарушения в други държави членки по отношение на отчетите за 2016—2017 г.

За един от другите седем случая, установени от ЕСП, Комисията се позовава на отговора си по точка 6.14.

6.36.—6.38. Що се отнася до финансовите инструменти, управлявани от групата на ЕИБ, в преработения член 40 от Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР) се определя нов модел за получаване на увереност, който по-специално включва контролни доклади и одитни доклади от външни одитори от Европейската инвестиционна банка/Европейския инвестиционен фонд (ЕИБ/ЕИФ), чиито модели са одобрени с акт за изпълнение. По този начин се изпълнява препоръка 1 от Годишния доклад за 2017 г. на ЕСП чрез осигуряване на необходимата увереност.

ЕИФ потвърди, че има готовност доброволно да разшири използването на новите видове одитни доклади, така че всички програми да бъдат обхванати от Инициативата за МСП.

| 6.39. | Комисията подчертава факта, че посоченото задължение за органите на държавите членки да изплатят пълния размер на дължимата публична финансова подкрепа до 90 дни, е спазено напълно в над 97 % от проверените операции.
  При все това в една държава членка (Франция) органите изчакват бенефициентът (доставчика на обучение) да изпрати окончателния си доклад за изпълнение, преди да изплатят последния транш (10 %). |
| --- | --- |

6.39.

При все това в една държава членка (Франция) органите изчакват бенефициентът (доставчика на обучение) да изпрати окончателния си доклад за изпълнение, преди да изплатят последния транш (10 %).

Оценка от Сметната палата на дейността, извършена от одитните органи

| 6.40. | Комисията е на мнение, че идентифицираната във въпросните две програми практика да не се изплаща пълният размер на публичната финансова подкрепа на бенефициентите в срок до 90 дни, може да бъде обоснована от необходимостта да се анализира дали на бенефициента действително се дължи пълният размер на сумата, преди да може да се изчисли и изплати окончателната сума от ЕС.
  В конкретния случай с Германия прехвърлянето на свързания с ЕСФ елемент от управляващия орган на крайния бенефициент („Bundesagentur für Arbeit“) — след отпускане на средства от Комисията — представлява вътрешна административна мярка между федералното Министерство на труда и социалните въпроси и бенефициента. Това прехвърляне се прилага само към една мярка от съответната оперативна програма (ОП). |
| --- | --- |

6.40.

В конкретния случай с Германия прехвърлянето на свързания с ЕСФ елемент от управляващия орган на крайния бенефициент („Bundesagentur für Arbeit“) — след отпускане на средства от Комисията — представлява вътрешна административна мярка между федералното Министерство на труда и социалните въпроси и бенефициента. Това прехвърляне се прилага само към една мярка от съответната оперативна програма (ОП).

| 6.42. | Одитните органи гарантират представителността на своите извадки на равнището на всяка ОП или група от ОП. Този подход позволява на Комисията да посочи в ГОД подробна информация на равнището на ОП и също така да получи увереност за всяка ОП.
  Комисията продължава да работи в тясно сътрудничество с всички одитни органи, за да гарантира, че тяхната дейност отговаря на очакваните стандарти. Това сътрудничество включва предоставяне на различни насоки относно пакетите за предоставяне на увереност, разработване на методология за одит на финансови инструменти, технически срещи за обсъждане на въпроси, свързани с методологията, разработване на споделени и съгласувани техники за формиране на извадка, за да се гарантират представителни и надеждни проценти на грешка (всеобхватни насоки), както и приемане на съвместни одитни инструменти и контролни списъци.
  В резултат на извършената от самата нея щателна документална и основана на риска одитна дейност на място Комисията докладва в съответните ГОД на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за 40 програми по ЕФРР/КФ и 47 програми по ЕСФ/ИМЗ, за които счита, че процентът на остатъчна грешка е над 2 %. Това се дължи на технически грешки, неоткрити проблеми, посочени от Комисията при анализа на годишните контролни доклади или работните документи на одитните органи, или недостатъчни корекции, извършени на равнището на държавите членки.
  Комисията работи със съответните одитни органи за подобряване на работата им в бъдеще. |
| --- | --- |

6.42.

Комисията продължава да работи в тясно сътрудничество с всички одитни органи, за да гарантира, че тяхната дейност отговаря на очакваните стандарти. Това сътрудничество включва предоставяне на различни насоки относно пакетите за предоставяне на увереност, разработване на методология за одит на финансови инструменти, технически срещи за обсъждане на въпроси, свързани с методологията, разработване на споделени и съгласувани техники за формиране на извадка, за да се гарантират представителни и надеждни проценти на грешка (всеобхватни насоки), както и приемане на съвместни одитни инструменти и контролни списъци.

В резултат на извършената от самата нея щателна документална и основана на риска одитна дейност на място Комисията докладва в съответните ГОД на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за 40 програми по ЕФРР/КФ и 47 програми по ЕСФ/ИМЗ, за които счита, че процентът на остатъчна грешка е над 2 %. Това се дължи на технически грешки, неоткрити проблеми, посочени от Комисията при анализа на годишните контролни доклади или работните документи на одитните органи, или недостатъчни корекции, извършени на равнището на държавите членки.

Комисията работи със съответните одитни органи за подобряване на работата им в бъдеще.

| 6.43. | Що се отнася до типологията на грешките, констатирани от одиторите на държавите членки и на ЕС, Комисията се позовава на отговора си по точки 6.17 и 6.18.
  Комисията е съгласна, че в някои системи за управление и контрол са необходими допълнителни подобрения, за да се гарантира, че всички грешки се откриват и коригират своевременно, както се посочва в ГОД за 2018 г. |
| --- | --- |

6.43.

Комисията е съгласна, че в някои системи за управление и контрол са необходими допълнителни подобрения, за да се гарантира, че всички грешки се откриват и коригират своевременно, както се посочва в ГОД за 2018 г.

6.44. и 6.45. Комисията разработи обстойни и подробни насоки за формиране на извадка, за да изясни допълнително разпоредбите на член 127 от РОР и разпоредбите на Регламент (ЕС) No 480/2014, както и с цел да се осигури хармонизирана, съгласувана и координирана рамка за изпълнение за одитните органи. Комисията подчертава, че методите за формиране на извадка изискват да се използва професионална преценка на различни етапи от процеса, което може да доведе до различни оценки от отделните участници.

Комисията ще продължи да провежда технически диалог с ЕСП, за да се гарантира общо разбиране и да се осигури необходимата сигурност за одитните органи.

Каре 6.6

Що се отнася до слабостите, установени в метода за формиране на извадка, използван за една германска ОП, Комисията заключи, че процентът на грешка в резултат на прилагания подход за формиране на извадка е приемлив, като се вземат предвид нейните насоки за формиране на извадка. Тя обаче настоятелно призова одитния орган да промени метода си за формиране на извадка, така че през следващите години да използва извадки по парична единица. Това беше прието и изпълнено.

6.46. и 6.47. Комисията приветства подобренията, отчетени от ЕСП в точка 6.48, във връзка с документацията на одитните органи. В съответствие с препоръката на ЕСП от 2017 г. Комисията създаде работна група, в която участват няколко одити органа и ЕСП като наблюдател. Целта е да се достигне до общо разбиране и практика в тази област, като надлежно се отчита необходимостта да се постигне подходящ баланс, така че да се гарантират надеждни и ефикасни административни процедури.

Комисията ще продължи да работи в тясно сътрудничество с одитните органи за разрешаването на повдигнатите от Сметната палата проблеми чрез обмен на най-добри практики, одитни инструменти и методологии, включително на контролните списъци на самата Комисия.

| 6.48. | Комисията приветства подобренията, отчетени от ЕСП. Тя потвърждава, че работи непрекъснато с програмните органи, и по-специално с одитните органи, за да укрепи техния капацитет за превенция и коригиране на грешки и съответно за осъществяване на принос към процеса за получаване на увереност. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.50. | Комисията отбелязва, че седемте грешки, посочени от ЕСП в тази точка, са оказали ограничено въздействие върху процентите на грешка, докладвани от съответните одитни органи за въпросните програми. Тя обаче ще продължи да работи с одитните органи за постигане на правилно третиране и остойностяване на грешките. |
| --- | --- |

6.50.

Дейности на Комисията за предоставяне на увереност и докладване на процента остатъчни грешки в Годишните отчети за дейността

| 6.51. | Контролните процедури на държавите членки обхващат три програмни органа: управляващите, сертифициращите и одитните органи, отговорни съответно за проверките на управлението (първа линия на защита срещу грешки), сертифицирането на законосъобразността и редовността на разходите в отчетите, като се вземат предвид всички налични резултати от проверки, и одитите, свързани с предоставянето на одитни становища. В своите ГОД генералните дирекции достигат до заключения по отношение на трите аспекта, свързани с тези проверки, ефективността на системите за управление и контрол, приемливостта на отчетите, както и законосъобразността и редовността на съответните разходи, след като оценят представените пакети за предоставяне на увереност. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.53. | И двете генерални дирекции посочиха свързания с редовността ключов показател за изпълнение (КПИ) въз основа на извършената одитна дейност и наличните одитни доказателства към момента на приемането на съответните им ГОД. Изчислен бе най-неблагоприятният сценарий чрез използване на консервативни фиксирани ставки за програмите, които все още са в процес на изразяване на възражения и съответно процентите на грешка все още не са потвърдени. Най-неблагоприятният сценарий също така отразява рисковете от това да останат неоткрити грешки в частта от извадката на одитните органи, която не е одитирана от Комисията. И двамата генерални директори полагат усилия за постигане на прозрачност, като разкриват цялата подходяща информация за всяка ОП в своите ГОД (приложение 10 Б).
  Когато беше възможно, Комисията отчете и резултатите от дейността на ЕСП. Комисията следваше предпазлив подход и използваше най-неблагоприятен сценарий за съответните ОП, докато течеше одитът на ЕСП и се очакваха предварителни резултати след приключването на процедурата на уравняване. |
| --- | --- |

6.53.

Когато беше възможно, Комисията отчете и резултатите от дейността на ЕСП. Комисията следваше предпазлив подход и използваше най-неблагоприятен сценарий за съответните ОП, докато течеше одитът на ЕСП и се очакваха предварителни резултати след приключването на процедурата на уравняване.

6.54. и 6.55. За да допринесат за корпоративната отчетност във връзка с разходите за 2018 г., двете генерални дирекции изчислиха риска при плащане и при приключване, като използваха най-консервативния подход, основан на потвърдените проценти на остатъчна грешка за 2016—2017 г. Непотвърдените проценти на остатъчна грешка за 2017—2018 г. се използват само когато са по-високи от потвърдените проценти за 2016—2017 г. Комисията подчертава, че към момента на подписване на ГОД декларираните разходи в рамките на календарната година, обект на докладване, са обхванати от задържане на 10 % от междинните плащания.

| 6.56. | Комисията се позовава на отговора си по точка 6.14. Тя е на мнение, че изчисленият риск при плащане, посочен в Годишния доклад за управлението и изпълнението (ГДУИ), дава добра представа за риска за законосъобразността и редовността на съответните разходи, извършени през 2018 г. в рамките на политиката на сближаване, които са свързани с период, различен от одитирания от ЕСП. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.60. | През 2018 г. освен одити на съответствието Комисията също така проведе 27 ранни превантивни одита на системите по отношение на ефективното функциониране на системите за управление и контрол и 14 констативни командировки до одитни органи с цел проверка на съдържанието на годишните контролни доклади и изясняване на въпроси, свързани с документната проверка. Това допринася за процеса за получаване на увереност. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.62. | Комисията разработи своя система за получаване на увереност, която позволява на генералните директори да предоставят увереност за всяка от 419-те отделни ОП в съответствие с техните задължения като оправомощени разпоредители с бюджетни кредити. Този модел за получаване на увереност е основан на разходоефективен подход към одитите, състоящ се от две стъпки: систематична документна проверка на всички ОП и допълнителни одити на съответствието на подбрани ОП, които са основани на риска и се извършват на място. Комисията счита, че е получила достатъчна увереност относно законосъобразността и редовността на съответните разходи, с изключение на програми, за които е посочила потенциални допълнителни финансови корекции (вж. отговора на Комисията по точка 6.42).
  Освен това в ГОД се посочва обобщен КПИ като среднопретеглена стойност на всички потвърдени проценти на грешка. Комисията също така посочва най-неблагоприятен сценарий, като взема под внимание цялата информация, която все още е в процес на валидиране (вж. отговора на Комисията по точка 6.53). |
| --- | --- |

6.62.

Освен това в ГОД се посочва обобщен КПИ като среднопретеглена стойност на всички потвърдени проценти на грешка. Комисията също така посочва най-неблагоприятен сценарий, като взема под внимание цялата информация, която все още е в процес на валидиране (вж. отговора на Комисията по точка 6.53).

| 6.63. | За всеки одит на съответствието одиторите на Комисията оценяват риска в неодитираната част от извадката на одитния орган да се повтарят грешки, сходни с констатираните от тях. Когато случаят е такъв, се прилагат подходящи фиксирани проценти, за да се изчисли най-неблагоприятният сценарий за процента на остатъчна грешка в ГОД (вж. точка 6.53). |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | Невинаги е възможно да се представи окончателно потвърден общ процент на остатъчна грешка за всяка оперативна програма през всяка година. Няколко фактора могат да допринесат за забавяне на тази оценка, включително процесите на изразяване на възражения по проведените от Комисията одити на съответствието или необходимостта от допълнителни проверки от страна на Комисията, каквито се позволяват съгласно Регламента до края на периода, в който бенефициентите трябва да съхраняват разходооправдателни документи.
  През счетоводната 2016/2017 година такъв е бил случаят за 40 и за 47 програми, съответно за ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, както е обяснено в ГОД за 2018 г. За тези програми Комисията ще наложи изискваните допълнителни финансови корекции, така че процентът на остатъчна грешка да бъде сведен под 2 %. |
| --- | --- |

6.64.

През счетоводната 2016/2017 година такъв е бил случаят за 40 и за 47 програми, съответно за ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, както е обяснено в ГОД за 2018 г. За тези програми Комисията ще наложи изискваните допълнителни финансови корекции, така че процентът на остатъчна грешка да бъде сведен под 2 %.

| 6.66. | Комисията счита, че разходите, сертифицирани при приключването на съответния пакет, отговарят на съответните разпоредби, в съответствие с отговора ѝ по Годишния доклад за 2016 г. на ЕСП, когато бяха установени две идентични грешки. |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | Вследствие на окончателния доклад относно разследваните от OLAF случаи бяха издадени финансови препоръки за един проект, включен в унгарския пакет за приключване. Независимо от свързаните разходи, по програмата бяха представени достатъчно допустими разходи, които позволиха на Комисията да извърши частично приключване. След доклада на OLAF, в края на 2018 г. компетентният съд в една държава членка сне обвиненията срещу изпълнителя. Във втората държава членка все още се провежда разследване. Комисията ще проследи развитието по този случай и ще положи усилия за избягването на всеки риск от посочване на неправомерни суми в окончателното салдо. |
| --- | --- |

6.67.

6.68.—6.70. Съдържащите се в РОР разпоредби относно приключването логично обхващат конкретните разходи, които трябва да бъдат разгледани при приключването, като например уравняване на преведените авансови плащания по прилаганите финансови инструменти спрямо изплатените авансови средства (член 42 от РОР). При все това по-голямата част от разходите за повечето ОП ще бъдат посочени в годишните отчети и ще бъдат окончателни.

Комисията счита, че своевременното предоставяне на насоки ще бъде от полза с оглед на приключването на ОП през 2025 г. Такива насоки могат допълнително да пояснят образеца на окончателния доклад за изпълнението (член 142 от РОР), така че да се гарантира, че той включва цялата подходяща информация, а по отношение на периода 2007—2013 г. могат да изяснят третирането при приключване на различни въпроси като: уравняване на останалите авансови плащания на държавна помощ (член 131, параграф 5 от РОР), приходи, генерирани след приключването на проектите (член 61 от РОР), неприключени проекти (член 2, параграф 14 от РОР), поетапна реализация на проекти, въвеждане на горна граница на окончателното плащане от ЕС (член 129 от РОР) и др.

Заключение и препоръки

| 6.71. | Комисията посочи при пълна прозрачност в своите ГОД за 2018 г., че съществува риск процентът на грешка да остане съществен за 40 и за 47 програми, съответно за ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“. Тя посочи съответните програми в ГОД за 2018 г. В съответствие с разпоредбите за периода 2014—2020 г. Комисията е поела ангажимент да наложи изискваните допълнителни финансови корекции по тези програми, включително нетни корекции, когато се прилагат условията по регламентите.
  Увеличените суми на сертифицираните разходи във всички държави членки, както и основаният на риска подход, прилаган от Комисията за нейните одити на съответствието, обясняват увеличението на средните общи проценти на остатъчна грешка, посочени в съответните ГОД на Комисията, в сравнение с 2017 г.
  Комисията обаче не споделя оценката на ЕСП относно три значителни грешки във връзка с периода 2014—2020 г. и относно две грешки във връзка с периода 2007—2013 г. Това се дължи на различно тълкуване на приложимите национални правила или правила на ЕС, което оказва въздействие върху изчисления процент на грешка.
  Комисията се позовава на най-неблагоприятните сценарии, посочени в Годишните отчети за дейността (ГОД) за 2018 г., като смята — при отчитане на грешките, по които е постигнато съгласие — че в тези отчети е посочена разумна приблизителна оценка на процента на грешка.
  Комисията ще продължи да работи в тясно сътрудничество с управляващите и одитните органи на съответните програми, да проследява изпълнението на съгласуваните заключения и да гарантира, че като цяло за всички програми процентът на остатъчна грешка е под 2 %. Регламентът осигурява на Комисията всички необходими инструменти за надзор, така че да спира междинните плащания или плащането на годишното салдо, както и да налага допълнителни финансови корекции, за да гарантира, че с времето по всички програми ще бъде отчетен приемлив процент на остатъчна грешка. |
| --- | --- |

6.71.

Увеличените суми на сертифицираните разходи във всички държави членки, както и основаният на риска подход, прилаган от Комисията за нейните одити на съответствието, обясняват увеличението на средните общи проценти на остатъчна грешка, посочени в съответните ГОД на Комисията, в сравнение с 2017 г.

Комисията обаче не споделя оценката на ЕСП относно три значителни грешки във връзка с периода 2014—2020 г. и относно две грешки във връзка с периода 2007—2013 г. Това се дължи на различно тълкуване на приложимите национални правила или правила на ЕС, което оказва въздействие върху изчисления процент на грешка.

Комисията се позовава на най-неблагоприятните сценарии, посочени в Годишните отчети за дейността (ГОД) за 2018 г., като смята — при отчитане на грешките, по които е постигнато съгласие — че в тези отчети е посочена разумна приблизителна оценка на процента на грешка.

Комисията ще продължи да работи в тясно сътрудничество с управляващите и одитните органи на съответните програми, да проследява изпълнението на съгласуваните заключения и да гарантира, че като цяло за всички програми процентът на остатъчна грешка е под 2 %. Регламентът осигурява на Комисията всички необходими инструменти за надзор, така че да спира междинните плащания или плащането на годишното салдо, както и да налага допълнителни финансови корекции, за да гарантира, че с времето по всички програми ще бъде отчетен приемлив процент на остатъчна грешка.

| 6.72. | Комисията подчертава важната дейност, извършвана от одитните органи във връзка с откриването на грешки, която е довела до изготвянето на подробни одитни становища за всички програми, включително до отрицателни становища в 11 случая, както и до налагането на значителни финансови корекции в годишните отчети и при приключване.
  Комисията посочи в съответните ГОД за 2018 г., че при седем одитни органа са необходими допълнителни подобрения. В останалите случаи въз основа на извършената от Комисията подробна оценка на всеки одитен орган и на всяка програма беше установено, че одитните органи функционират добре или че са необходими незначителни подобрения.
  Поради това като цяло Комисията разчита на дейността на одитните органи, с изключение на ограничен брой случаи, за които са посочени подходящи резерви и са приети планове за действие, с които се изискват необходимите подобрения. |
| --- | --- |

6.72.

Комисията посочи в съответните ГОД за 2018 г., че при седем одитни органа са необходими допълнителни подобрения. В останалите случаи въз основа на извършената от Комисията подробна оценка на всеки одитен орган и на всяка програма беше установено, че одитните органи функционират добре или че са необходими незначителни подобрения.

Поради това като цяло Комисията разчита на дейността на одитните органи, с изключение на ограничен брой случаи, за които са посочени подходящи резерви и са приети планове за действие, с които се изискват необходимите подобрения.

| 6.73. | Комисията счита, че прилага надежден подход за получаване на достатъчна увереност за функционирането на системите за управление и контрол.
  Комисията разработи своя система за получаване на увереност, която позволява на генералните директори да предоставят увереност за всяка от 419-те отделни ОП в съответствие с техните задължения като оправомощени разпоредители с бюджетни кредити. Този модел за получаване на увереност е основан на пропорционален и разходоефективен от административна гледна точка подход към одитите, състоящ се от две стъпки: систематична документна проверка на всички ОП и допълнителни одити на съответствието на подбрани ОП, които са основани на риска и се извършват на място. Комисията счита, че е получила достатъчна увереност относно законосъобразността и редовността на съответните разходи, с изключение на програми, за които е посочила потенциални допълнителни финансови корекции.
  В ГОД за 2018 г. Комисията представи не само своите приблизителни изчисления на цялостните проценти на остатъчна грешка, но и най-неблагоприятните сценарии (които включват резултатите от одитите на ЕСП, когато са достъпни). Това включва използването на фиксирани ставки за някои програми, за които има признаци, че някои грешки е възможно да са останали неоткрити. |
| --- | --- |

6.73.

Комисията разработи своя система за получаване на увереност, която позволява на генералните директори да предоставят увереност за всяка от 419-те отделни ОП в съответствие с техните задължения като оправомощени разпоредители с бюджетни кредити. Този модел за получаване на увереност е основан на пропорционален и разходоефективен от административна гледна точка подход към одитите, състоящ се от две стъпки: систематична документна проверка на всички ОП и допълнителни одити на съответствието на подбрани ОП, които са основани на риска и се извършват на място. Комисията счита, че е получила достатъчна увереност относно законосъобразността и редовността на съответните разходи, с изключение на програми, за които е посочила потенциални допълнителни финансови корекции.

В ГОД за 2018 г. Комисията представи не само своите приблизителни изчисления на цялостните проценти на остатъчна грешка, но и най-неблагоприятните сценарии (които включват резултатите от одитите на ЕСП, когато са достъпни). Това включва използването на фиксирани ставки за някои програми, за които има признаци, че някои грешки е възможно да са останали неоткрити.

| 6.74. | Комисията се позовава на отговора си по точка 6.56. Тя е на мнение, че изчисленият риск при плащане, посочен в ГДУИ, дава добра представа за риска за законосъобразността и редовността на съответните разходи, извършени през 2018 г. в рамките на политиката на сближаване, които са свързани с период, различен от одитирания от ЕСП. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Рамката за контрол и предоставяне на увереност има за цел да гарантира, че годишният процент на остатъчна грешка е под 2 % за всяка програма. Комисията заключи, че това е така за по-голямата част от програмите (70 %), но се съгласи, че случаят все още не е такъв за 30 % от всички програми, както е посочено ясно в нейните ГОД за 2018 г. За тези и за потвърдените случаи, в които ЕСП е констатирала допълнителни грешки, Комисията ще предприеме действия и ще наложи необходимите допълнителни финансови корекции, включително нетни корекции, когато се прилагат условията, определени от съзаконодателя.
  Комисията е съгласна, че по отношение на тези програми са необходими допълнителни подобрения. Управляващите и одитните органи трябва да засилят съответно своите проверки на управлението и одити с цел подобрено избягване на грешки в следващите счетоводни години. Комисията работи със съответните органи за подобряване на техните процедури за контрол. |
| --- | --- |

6.75.

Комисията е съгласна, че по отношение на тези програми са необходими допълнителни подобрения. Управляващите и одитните органи трябва да засилят съответно своите проверки на управлението и одити с цел подобрено избягване на грешки в следващите счетоводни години. Комисията работи със съответните органи за подобряване на техните процедури за контрол.

| 6.76. | По отношение на двете препоръки от предходни години, за които ЕСП посочва, че не са предприети никакви действия, Комисията отбелязва, че:






  — | една препоръка не е приета от Комисията, поради което не се изисква действие; |
| --- | --- | --- |

6.76.

—

една препоръка не е приета от Комисията, поради което не се изисква действие;

| — | предприети са действия за изясняване и опростяване на допустимостта на ДДС в предложението на Комисията за правна рамка за периода след 2020 г. |
| --- | --- |

—

предприети са действия за изясняване и опростяване на допустимостта на ДДС в предложението на Комисията за правна рамка за периода след 2020 г.

Вж. също отговорите на Комисията по приложение 6.3.

Препоръка 6.1 (Механизми за одит във връзка с програмите от Инициативата за МСП)

Комисията приема тази препоръка.

| а) | В преработения член 40 от РОР се определя нов модел за получаване на увереност, който по-специално включва контролни доклади, както и одитни доклади от външни одитори от ЕИБ/ЕИФ, чиито модели са одобрени с акт за изпълнение.
  ЕИФ потвърди, че има готовност доброволно да разшири използването на новите видове одитни доклади, така че всички програми да бъдат обхванати от Инициативата за МСП. Счита се, че препоръката се изпълнява чрез прилагането на новия модел за получаване на увереност по РОР и чрез доброволното прилагане на одитните доклади към Инициативата за МСП. |
| --- | --- |

а)

ЕИФ потвърди, че има готовност доброволно да разшири използването на новите видове одитни доклади, така че всички програми да бъдат обхванати от Инициативата за МСП. Счита се, че препоръката се изпълнява чрез прилагането на новия модел за получаване на увереност по РОР и чрез доброволното прилагане на одитните доклади към Инициативата за МСП.

Препоръка 6.2 (Неправомерно задържане на плащанията от органи на държавите членки)

Комисията приема препоръката и ще направи необходимите стъпки, за да гарантира, че управляващите и одитните органи вземат мерки за спазването на член 132 от РОР.

Препоръка 6.3 (Разпоредби за приключване за периода 2014—2020 г.)

Комисията проверява систематично всяка програма преди приключването, за да гарантира, че нивото на неправомерните разходи е под прага на същественост. Това ще бъде извършено и за програмите за периода 2014—2020 г., чието приключване съгласно Регламента е планирано за 2025 г.

| а) | Комисията приема препоръката и ще определи основните рискове, които могат да повлияят на приключването на програмите за периода 2014—2020 г., въз основа на извлечените поуки по време на изпълнението на програмите и с оглед на бъдещите си насоки към държавите членки относно приключването. |
| --- | --- |

а)

Комисията приема препоръката и ще определи основните рискове, които могат да повлияят на приключването на програмите за периода 2014—2020 г., въз основа на извлечените поуки по време на изпълнението на програмите и с оглед на бъдещите си насоки към държавите членки относно приключването.

| б) | Комисията принципно приема тази част от препоръката, но счита, че не е необходимо спешно да се разработят такива насоки с оглед на предвидения в Регламента график за приключване през 2025 г. Освен това при тези насоки относно приключването следва да се отчете натрупаният опит от изпълнението на програмите. |
| --- | --- |

б)

Комисията принципно приема тази част от препоръката, но счита, че не е необходимо спешно да се разработят такива насоки с оглед на предвидения в Регламента график за приключване през 2025 г. Освен това при тези насоки относно приключването следва да се отчете натрупаният опит от изпълнението на програмите.

Част 2 — Оценка на резултатите от изпълнението на проектите

| 6.81. | Комисията отбелязва, че Регламентът не съдържа изискване за определяне на показатели за резултати на ниво проект. В регламентите относно Фондовете за периода 2007—2013 г. и за периода 2014—2020 г. понятието „показатели за резултати“ се посочва само в контекста на приоритетните оси.
  Описаната в оперативните програми добра логика на интервенция следва да гарантира, че крайните продукти и резултатите на ниво проект допринасят за постигането на очакваните резултати по оперативните програми, като се има предвид, че те се влияят и от външни фактори. |
| --- | --- |

6.81.

Описаната в оперативните програми добра логика на интервенция следва да гарантира, че крайните продукти и резултатите на ниво проект допринасят за постигането на очакваните резултати по оперативните програми, като се има предвид, че те се влияят и от външни фактори.

6.82. и 6.83. Комисията отбелязва, че в 95 % от проверените проекти показателите за крайните продукти или както показателите за крайните продукти, така и показателите за резултати са определени на ниво проект, в съответствие с изискванията на регламентите на ЕС, приложими в тази област на разходи.

Оценките на въздействието също ще помогнат да се оцени приносът на съфинансираните операции към целите на ОП. Комисията счита, че съществува разлика между преките резултати на нивото на проектите и резултатите, които трябва да бъдат постигнати на нивото на ОП.

Комисията също така отбелязва, че в законодателството относно програмния период 2014—2020 г. е засилена логиката на интервенция и е повишена насочеността към резултатите.

| 6.84. | Комисията отбелязва със задоволство, че всички одитирани държави членки са въвели системи за мониторинг, чрез които записват информация във връзка с изпълнението. За периода 2014—2020 г. информацията относно изпълнението на политиката представлява важен елемент от засилената ориентация към резултати, основана на логиката на интервенция и на мониторинга на общи показатели, които се докладват ежегодно на Комисията чрез годишните доклади за изпълнение. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | С оглед на неотдавнашното изменение на Делегиран регламент (ЕС) No 480/2014 на Комисията понастоящем одитните органи са длъжни да включват в своите одити на операции и аспект, свързан с надеждността на данните за изпълнението, в допълнение към одитите на системите. Това ще допринесе за повишена увереност относно качеството и надеждността на данните за изпълнението, които се докладват на Комисията. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Комисията проведе общо 43 одита, основани на риска, в 17 държави членки, за да оцени надеждността на данните за изпълнението, докладвани от държавите членки. В девет случая бяха установени съществени слабости. Във всички случаи, в които това бе необходимо, бяха отправени препоръки за подобряване на системите за докладване и ИТ системите, както и за коригиране на данните за изпълнението. Извлечените поуки от тези одити бяха споделени с програмните органи, за да се повиши осведомеността за рисковете, свързани с надеждността на данните за изпълнението, и за да се постигнат допълнителни подобрения при докладването. |
| --- | --- |

6.86.

6.87. и 6.88. Важно е да се припомни, че извадката на ЕСП се отнася за проекти както от периода 2007—2013 г., така и от периода 2014—2020 г., като съгласно регламента за 2014—2020 г. има значителна промяна в подхода към изпълнението и логиката на интервенция по линия на програмите. Затова докладваните резултати създават ограничена представа за постигнатите до момента конкретни резултати за периода 2014—2020 г.

При все това като цяло Комисията отбелязва, че по 81 % от проектите изцяло или частично са постигнати заложените показатели за изпълнение, като се има предвид, че показателите за резултати могат да продължат да се развиват след физическото приключване на проектите.

Отговори на Комисията по приложение 6.3 — Проследяване на изпълнението на предишни препоръки

Препоръка 1 (2015 г. — концепция и механизъм за прилагане на ЕСИ фондовете за следващия програмен период)

Комисията подчертава, че нейните законодателни предложения съдържат над 80 мерки за опростяване, повлияни пряко от дейността на Групата на високо равнище по въпросите на опростяването, предишни препоръки на ЕСП и приноса на други заинтересовани страни.

Препоръка 2 (2015 г. — предоставяне на насоки на държавите членки относно начините за опростяване и избягване на ненужно сложни и/или утежняващи правила)

Комисията непрекъснато оценява националните правила относно допустимостта за програмите с висок риск, подбрани за одити на място. Приключено е разработването на методологията на одита, така че да се гарантира, че одиторите на Комисията също докладват, когато идентифицират излишно сложни национални правила (прекомерно регулиране) и примери за добри практики. С регламента „Омнибус“ Комисията също така осигури на програмните органи допълнителни опростени варианти за разходите, както и повишена правна сигурност чрез определянето в регламента на проценти, които програмните органи могат да използват директно за намаляване на сложността, опростяване на управлението и правилата за бенефициентите и повишаване на правната сигурност за всички.

Препоръка 3 (2015 г. — удължаване на периода на допустимост за финансовите инструменти)

Комисията не е приела препоръката.

Препоръка 1 (2017 г. — механизми за одит за инструментите на ЕИБ/ЕИФ)

Комисията счита, че тази препоръка е изпълнена изцяло за инструментите на ЕИБ/ЕИФ, които попадат извън програмите от Инициативата за МСП. За ОП от Инициативата за МСП, приети преди изменението на регламента „Омнибус“, Комисията се позовава на отговора си по точка 6.36.

Препоръка 2 (2017 г. — възстановяване на ДДС след 2020 г.)

Комисията е приела само отчасти препоръката на ЕСП във връзка с ДДС. За правната рамка за периода след 2020 г. Комисията отправи предложение за опростяване на допустимостта на ДДС за всички бенефициенти, независимо от техния публичен/частен статус или от статуса им във връзка с ДДС. Комисията обясни логиката на своето предложение и трудностите, до които би довело изпълнението на препоръката на ЕСП. (Вж. отговора на Комисията по препоръката на ЕСП в отчета за дейността за 2017 г. и отговорите ѝ по точки 6.31—6.35 в отчета за дейността за 2015 г.).

Препоръка 3 (2017 г. — проверка на дейността на одитните органи)

Комисията проследява изпълнението на всички препоръки на ЕСП във връзка с надзора и подкрепата на дейността на одитните органи и предостави допълнителни насоки относно третирането на авансовите плащания по финансовите инструменти, авансовите плащания на държавна помощ, контролния списък за одити и одитната документация.

Препоръка 6 (2017 г. — достатъчно проверки на одитните органи, за да се формират заключения в ГОД, публикувани след годината на приемане на отчетите)

Комисията припомня, че е приела само отчасти тази препоръка, тъй като обективните затруднения, свързани с процеса на изразяване на възражения по нейните одити, и правните изисквания за допълнителни проверки след приемането на отчетите невинаги позволяват да се формират окончателни заключения за всички докладвани проценти на грешка в рамките на период от една година. Вж. отговора на Комисията по точка 6.64. При все това Комисията е взела под внимание своя проект на одитните резултати при оценката на КПИ 5, както е посочено в съответните ГОД. Поради това Комисията счита, че е изпълнила тази препоръка в по-голямата ѝ част.

Глава 7 — Природни ресурси

Отговори на Комисията по годишния доклад за 2018 г. на Европейската сметна палата

Част 1: Редовност на операциите

| 7.8. | Комисията отбелязва, че 98 % от разходите по тази глава са разходи за ОСП, за които Комисията е установила процент на грешки от 2,15 %, който е публикуван в годишния отчет за дейността (ГОД) за 2018 г. на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“. Процентът на грешки, установен от Комисията, продължава да намалява. |
| --- | --- |

7.8.

Комисията приветства факта, че нивото на грешки за разходите за ОСП, установен от Комисията, съответства на заключенията на ЕСП.

Комисията счита, че рискът за бюджета на ЕС е покрит адекватно от корективния капацитет, който се състои от нетни финансови корекции и събирания от бенефициенти. Корективният капацитет, посочен в годишния отчет за дейността за 2018 г. на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“, възлиза на 1,90 % от съответните разходи за ОСП. Поради това окончателната сума, изложена на риск, се оценява на 0,25 % от съответните разходи за ОСП.

| 7.11. | Комисията изразява силното си задоволство от констатацията на Сметната палата, че преките плащания по ЕФГЗ, представляващи 41,5 милиарда евро през финансовата 2018 година, не са засегнати от съществено ниво на грешки. Комисията изчислява процента грешки за преките плащания на 1,83 % (вж. ГОД за 2018 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“). Това съответства на заключението на ЕСП. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.14. | Комисията приветства оценката на Сметната палата, че 77 операции не са засегнати от грешки и че преките плащания за земеделските стопани са свързани с по-нисък риск от грешки. Вж. също отговора на Комисията по точка 7.11. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Комисията счита, че е невъзможно да бъдат избегнати дребните грешки на разумна цена. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.17. | Комисията приветства положителната оценка, която Сметната палата дава на ролята на системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП) за предотвратяване и намаляване на процента грешки. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Комисията изразява признание и за оценката на Сметната палата за геопространственото заявление за подпомагане, което Комисията счита за важен инструмент за предотвратяване на грешки и опростяване в полза на земеделските стопани и разплащателните агенции. Вж. също отговора на Комисията по точка 7.17. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Комисията отбелязва, че в приложение 7.2 общият преглед на операциите от Сметната палата не дава представа за относителното ниво на грешките в държавите членки, включени в извадката. Комисията подчертава, че за всяка държава членка е представена подробна информация за резултатите от одитите, извършени от Комисията и от държавите членки, в годишните отчети за дейността на структурите на Комисията, които работят със средства на ЕС в рамките на споделеното управление, и техническите приложения към тях. |
| --- | --- |

7.19.

Каре 7.3

Относно
  случая в Естония
  : Комисията отбелязва, че операцията, когато е била изплатена през 2018 финансова година, е законосъобразна и редовна, както и че всички условия за допустимост са изпълнени. Промените в структурата на холдинга са били извършени след правилното извършване на проверките на бюджетните кредити за плащания и след извършване на плащането. Освен това, след обявяването на посещението от ЕСП бенефициентът е коригирал включването на втория член на Управителния съвет и така естонските органи считат, че плащането е било допустимо.

Относно случая в Италия
  : Както и по-горе, Комисията отбелязва, че операцията, когато е била изплатена през 2018 финансова година, е законосъобразна и редовна, както и че всички условия за допустимост са изпълнени. Взето е решение за събиране, когато условията се променят, след като плащането е извършено. Комисията също така разбира, че италианските органи имат процедури, чрез които са можели да съберат плащането преди окончателното плащане, дори и без посещението от ЕСП.

| 7.26. | Рибарството, околната среда и действията по климата представляват 2 % от разходите за функция „Природни ресурси“, а системите за управление и контрол се различават от тези за разходите за ОСП.
  Като част от контролния цикъл Комисията отбелязва, че националните органи вече са направили или все още могат да направят корекции във връзка с проблемите, установени от ЕСП, които са по-скоро от административно естество, за защита на бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

7.26.

Като част от контролния цикъл Комисията отбелязва, че националните органи вече са направили или все още могат да направят корекции във връзка с проблемите, установени от ЕСП, които са по-скоро от административно естество, за защита на бюджета на ЕС.

| 7.31. | Комисията приветства положителната оценка на ЕСП по отношение на съгласуваността в методологията, прилагана от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. |
| --- | --- |

7.31.

7.32. и каре 7.6
  Работата на сертифициращите органи относно законосъобразността и редовността на разходите е била включена в общия процент на грешки за ОСП в размер на 2,15 %. Това означава, че над 97 % от разходите за ОСП не са засегнати от грешки (вж. Годишен отчет за дейността за 2018 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“) и че сертифициращите органи са допринесли значително за постигане на увереност и превантивно за намаляване на грешките в държавите членки.

Увереността за ОСП се основава на проверките на акредитираните разплащателни агенции, на работата на сертифициращите органи и на собствените одити на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. За да може ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ да разчита на работата на сертифициращите органи за постигане на увереност, тя непрекъснато наблюдава и оценява работата на сертифициращите органи чрез многобройни одити през цялата година на различни сертифициращи органи, както и чрез годишното финансово уравняване на сметките за всички сертифициращи органи (вж. също каре 1.10 от настоящия годишен доклад на ЕСП).

7.32., първо тире ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ счита, че като цяло методологията на сертифициращите органи за съставяне на извадки е в съответствие с насоките на Комисията и предоставя статистически валидни резултати. Бяха отправени препоръки до сертифициращите органи относно това как да подобрят съставянето на извадките, но техните извадки и екстраполирани грешки се считат за представителни. Само при 3 популации, свързани с 3 сертифициращи органа, Комисията срещна проблеми във връзка със съставянето на извадки, които могат евентуално да влошат статистическата представителност на извадката на сертифициращите органи.

7.32., второ тире Комисията счита, че макар дейността на тези 9 сертифициращи органа да предоставя известна увереност, е нужно подобряване на повторните проверки на проверките на допустимостта на тези сертифициращи органи. Във всеки случай, дори ако работата на сертифициращите органи е в известна степен недостатъчна, това не означава, че работата на разплащателните агенции е недостатъчна или ненадеждна.

| 7.33. | Комисията не разчита на работата на сертифициращите органи и не използва тяхната работа, както е отразено в годишния отчет за дейността за 2018 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. Резултатите на сертифициращите органи биха могли да бъдат взети предвид в по-голяма степен при изчисляването на коригирания процент грешки на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ за финансовата 2018 година, което е резултат от нарастващото използване в сравнение с финансовата 2017 година.
  Освен това, както може да се види от годишния отчет за дейността за 2018 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, Комисията оценява работата на сертифициращите органи по отношение на законосъобразността и редовността по популации, така че може да се разчита на една или повече популации, като само една се смята за по-малко надеждна. Заключенията, отразени в каре 7.6, обхващат само определени популации: подробната оценка на Комисията може да разчита на работата на тези сертифициращи органи за други популации. |
| --- | --- |

7.33.

Освен това, както може да се види от годишния отчет за дейността за 2018 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, Комисията оценява работата на сертифициращите органи по отношение на законосъобразността и редовността по популации, така че може да се разчита на една или повече популации, като само една се смята за по-малко надеждна. Заключенията, отразени в каре 7.6, обхващат само определени популации: подробната оценка на Комисията може да разчита на работата на тези сертифициращи органи за други популации.

Комисията извършва мониторинг на сертифициращите органи, за да гарантира непрекъснато подобряване на тяхната работа.

| 7.34. | Комисията подчертава, че работата на сертифициращите органи е взета предвид в по-голяма степен в годишния отчет за дейността за 2018 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ (вж. стр. 92 от приложенията към ГОД) в сравнение с предходните години. За процента на грешки в годишния отчет за дейността вж. отговорите на Комисията по точки 7.8 и 7.35. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Комисията счита, че заключенията на ЕСП са в съответствие с процентите на грешки, докладвани в годишния отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ (вж. отговорите на Комисията по точки 7.8 и 7.11). Вероятният процент грешки на Комисията за общите разходи за ОСП е близо до прага на същественост (2,15 %). Комисията счита също, че рискът за бюджета на ЕС е покрит адекватно от корективния капацитет, който се състои от нетни финансови корекции и събирания от бенефициенти. Корективният капацитет, посочен в годишния отчет за дейността за 2018 г. на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“, възлиза на 1,90 % от съответните разходи за ОСП. Поради това окончателната сума, изложена на риск, се оценява на 0,25 % от съответните разходи за ОСП, т.е. много под прага на същественост. |
| --- | --- |

7.35.

Заключение

| 7.37. | Комисията приветства резултата на ЕСП, че нивото на грешки при преките плащания не е съществено, което е в съответствие с процента на грешки, установен в годишния доклад за дейността за 2018 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ (1,83 %). Комисията отбелязва, че тъй като тази година бяха установени грешки и в области от функция 2 от МФР извън ОСП (вж. точка 7.26), не е възможно да се сравни пряко процентът на грешки на ЕСП за тази глава с процента на грешки в ОСП. Вж. отговорите на Комисията по точки 7.35, 7.11, 7.8. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Комисията е много доволна, че заключението от одита на ЕСП съответства на риска при плащане, посочен в годишния доклад за управлението и изпълнението и в годишния отчет за дейността за 2018 г. на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. Тези ниски проценти на грешки (вж. точка 7.35) дават достатъчна увереност за декларацията за достоверност на генералния директор на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.40. | Комисията активно наблюдава пълнотата и своевременното изпълнение на плановете за корективни мерки, разработени от държавите членки, и ще продължи да изисква такива планове за действие при установяване на сериозни пропуски. Комисията продължава да наблюдава и да извършва оценка на качеството на работата на сертифициращите органи и да предоставя необходимите насоки. |
| --- | --- |

7.40.

Част 2: Резултати от изпълнението

| 7.53. | Всяка мярка на ОСП се следи чрез съответните показатели за крайни продукти и се отчита по съответен начин, но нейното въздействие е предмет на оценка. Тази оценка е допълнена от съответните въпроси за оценка, за които показателите по ОРМО представляват само един инструмент, и ще бъдат допълнени с друга информация. Повечето от 35-те проверени дейности се отнасят до плащания за райони с природни или други специфични ограничения (мярка 13), които представляват схема за подпомагане на доходите, докато показателите за резултатите от възстановяването, опазването и укрепването на екосистемите са с акцент върху подобряването на селскостопанските практики. В броя и определянето на общите показатели за периода 2014—2020 г. трябваше да се вземе предвид разходната ефективност на системата и допустимата административна тежест за държавите членки. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.55. | Ефективността и ефикасността на програмите за развитие на селските райони ще бъдат оценени чрез разширени оценки, за които показателите по ОРМО представляват само един инструмент, който ще бъде допълнен с друга информация, за да се отговори на въпросите за оценка, свързани с отделните приоритетни области. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Подкрепата за създаване на стопанства от млади земеделски стопани е обвързана с минимални изисквания, свързани с уменията и обучението, които са в основата на целта за улесняване на навлизането в сектора на подходящо квалифицирани (млади) земеделски стопани.
  Макар подкрепата да позволява наблюдение на нейното въздействие върху целевата популация, въздействието на подкрепата върху приемствеността между поколенията подлежи на оценка. |
| --- | --- |

7.56.

Макар подкрепата да позволява наблюдение на нейното въздействие върху целевата популация, въздействието на подкрепата върху приемствеността между поколенията подлежи на оценка.

| 7.57. | Показателите за резултатите не могат да бъдат проектирани така, че да покриват всяко плащане. |
| --- | --- |

7.57.

| 7.58. | Показателите за резултатите целят наблюдение на планираното въздействие на мерките. Те се определят, доколкото е възможно, в процентно изражение, тъй като това позволява да се определи, наред с другото, делът на целевите популации, които получават подкрепа. Показателите за въздействие измерват въздействието на интервенциите на политиката в по-дългосрочен план и отвъд непосредствените ефекти.
  За да може да се прецени дали подкрепата е допринесла ефективно за приоритетната област, е необходимо да се изолира ефектът на политиката от други фактори на въздействие (контекстуални факти, други свързани политики и т.н.). Трябва да бъдат измерени т.нар. „нетни въздействия“. Обикновено това се прави чрез оценки. |
| --- | --- |

7.58.

За да може да се прецени дали подкрепата е допринесла ефективно за приоритетната област, е необходимо да се изолира ефектът на политиката от други фактори на въздействие (контекстуални факти, други свързани политики и т.н.). Трябва да бъдат измерени т.нар. „нетни въздействия“. Обикновено това се прави чрез оценки.

| 7.59. | Действително цялото население на общината, където е било извършено действие, може потенциално да се възползва от това действие, например не всички жители на дадена община ще бъдат готови да използват нови услуги/инфраструктура. Ако желаят обаче, услугата/инфраструктурата е налична. |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Шест показателя за резултатите се основават на проучвания на извадки, извършени във всяка от държавите членки. Въпреки че общите насоки са били издадени след започване на изпълнението на проекта, те все пак са били налични навреме за провеждането на проучването. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.62. | Преките плащания за млади земеделски стопани са предназначени основно да допринесат за постигането на конкретната цел „Принос за доходите на земеделските стопанства и ограничаване на променливостта на доходите на земеделските стопанства при минимално нарушаване на търговията“, както при всички преки плащания.
  Разбира се, стопанствата с по-малко уязвими доходи са в по-добра позиция да инвестират и да станат по-конкурентоспособни. Това е от особено значение за новосъздадените млади земеделски стопанства. Освен това засилването на подкрепата за тези новосъздадени млади земеделски стопанства служи и за насърчаване на приемствеността между поколенията в селското стопанство.
  Следователно основните показатели за резултатите са предимно „дял на директното подпомагане на доходите от селскостопанска дейност“ и „променливост на доходите на земеделските стопанства“. |
| --- | --- |

7.62.

Разбира се, стопанствата с по-малко уязвими доходи са в по-добра позиция да инвестират и да станат по-конкурентоспособни. Това е от особено значение за новосъздадените млади земеделски стопанства. Освен това засилването на подкрепата за тези новосъздадени млади земеделски стопанства служи и за насърчаване на приемствеността между поколенията в селското стопанство.

Следователно основните показатели за резултатите са предимно „дял на директното подпомагане на доходите от селскостопанска дейност“ и „променливост на доходите на земеделските стопанства“.

| 7.63. | Комисията счита, че делът на площите, върху които се прилагат практики за екологизиране, е релевантен показател, тъй като той определя количествено обхвата на практиките за екологизиране, който е важен елемент от неговата ефективност. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Комисията поиска от държавите членки да предоставят данните относно използването на дерогацията за използване по-специално на земя под угар, обявена за „екологично насочени площи“. Въпреки това качеството на получените данни не позволи получаването на достатъчно надеждна/изчерпателна картина за използването на дерогацията. |
| --- | --- |

7.64.

Заключение и препоръки

| 7.65. | Комисията приветства оценката на ЕСП, че повечето от приключените действия за развитие на селските райони са реализирали очакваните крайни продукти.
  Използването на опростени варианти за разходите (ОВР) за мерки, несвързани с райони или животни, е възможност, която е одобрена в регламента и може да бъде използвана на доброволна основа от държавите членки. При все това Комисията отбелязва, че използването на ОВР постепенно се е увеличило през програмния период. |
| --- | --- |

7.65.

Използването на опростени варианти за разходите (ОВР) за мерки, несвързани с райони или животни, е възможност, която е одобрена в регламента и може да бъде използвана на доброволна основа от държавите членки. При все това Комисията отбелязва, че използването на ОВР постепенно се е увеличило през програмния период.

| 7.66. | Предложението за основан на резултатите модел за осъществяване на ОСП след 2020 г. се основава на текущата ОРМО и, като отчита нейните недостатъци, допълнително разработва подходящи показатели. С това Комисията подобри системата от показатели за оценка на преките плащания, развитието на селските райони и секторните програми. Всички интервенции са обхванати от показатели за крайните продукти и резултатите (последните позволяват определянето на цели). Докато показателите за крайните продукти осигуряват количественото отчитане на интервенциите (използвани главно за уравняване с цел изпълнение), показателите за резултатите отразяват целта (целите) и планираното въздействие на интервенциите. |
| --- | --- |

7.66.

Препоръка 7.1 (измерване и отчитане на резултатите от изпълнението на ОСП)

Комисията приема препоръката.

В приложение I към предложението на Комисията за регламент за определяне на правила за подкрепа на нов стратегически план, който да бъде изготвен от държавите членки в рамките на общата селскостопанска политика (СОМ(2018) 392) се определят общите показатели за въздействието, за крайните продукти и за резултатите на ОСП. Предложените показатели за резултатите следва да служат i) за определяне на оперативни цели за прилагането на съответните интервенции, включени в стратегическите планове по ОСП, и ii) за мониторинг на напредъка в постигането на тези цели. В това отношение показателите за резултатите играят основна роля при планирането на политиката и мониторинга на изпълнението. Понастоящем предложението на Комисията се договаря със съзаконодателя (Съвета и Европейския парламент). Комисията ще се стреми да гарантира, че показателите за резултатите отразяват планираното въздействие на интервенциите.

Глава 8 — Сигурност и гражданство

Отговори на Комисията по годишния доклад за 2018 г. на Европейската сметна палата

Част 1: Редовност на операциите

| 8.6. | Системата за контрол на Комисията предприе необходимите превантивни мерки, като не уравни напълно сметките за финансовата 2017 година за Испания по време на процедурата по уравняване на сметките през 2018 г. Същият тип грешки, установени от Сметната палата, вече са били открити от испанския одитен орган по време на одита на разходите. Одитният орган одитира 20,35 % от свързаните разходи и изчисли процент на грешки в размер на 0,6 %. |
| --- | --- |

8.6.

Каре 8.2

Комисията отбелязва, че само при един случай от извадката от десет сеанса протоколите не са били водени правилно (сертификатът не е включвал цялата необходима информация или е бил неактуален). Испанските органи ще предприемат мерки за подобряване на качеството на протоколите на бенефициента при сходни случаи.

Системата за вътрешен контрол, въведена от Комисията, вече беше установила грешката при одита на Одитния орган и я коригира чрез процедурата за уравняване на сметки. Моля, вж. също така отговора по точка 8.6.

Каре 8.3

Комисията ще направи преглед на своите вътрешни процедури, за да се установят допълнителни икономически ефективни мерки за намаляване на риска от подобни случаи в бъдеще. В този конкретен случай Комисията отбелязва, че бенефициентът е получил указания за правилното изпълнение на процедурата за възлагане на обществена поръчка. Освен това окончателният финансов доклад, представен от бенефициента, е бил придружен от одиторска заверка на фактическите констатации, подписана от одобрен одитор. По принцип, Комисията уведомява всички бенефициенти, участващи в подпрограма „Култура“, за правилата относно разходите за подизпълнители по време на първоначалните срещи. Освен това EACEA изготви „Практически насоки за управление на вашите проекти“, които съдържат допълнителни указания относно приложимите правила за обществените поръчки.

Проверка на избрани системи

Съвместно управление на ФУМИ и ФВС

| 8.8. | Комисията се е ангажирала да следи отблизо усвояването на средствата, като прави оценка на годишните доклади за изпълнение, представени от държавите членки, и по време на мониторингови посещения.
  Каре 8.4 показва положителна тенденция във връзка с прилагането на общия размер на наличните средства на равнището на държавите членки (14 % изпълнение за периода 2014—2015 г., 24 % за периода 2014—2016 г., 36 % за периода 2014—2017 г.). |
| --- | --- |

8.8.

Каре 8.4 показва положителна тенденция във връзка с прилагането на общия размер на наличните средства на равнището на държавите членки (14 % изпълнение за периода 2014—2015 г., 24 % за периода 2014—2016 г., 36 % за периода 2014—2017 г.).

| 8.9. | Комисията изразява удовлетворение от факта, че всички органи са разработили подробни процедури, които като цяло бяха достатъчни за изпълнение на изискванията на регламентите за ФУМИ и ФВС. |
| --- | --- |

8.9.

Каре 8.5

| а) | Швеция е предприела стъпки за коригиране на установените недостатъци, които, приложени по подходящ начин, ще отговорят по задоволителен начин на направените констатации. |
| --- | --- |

а)

Швеция е предприела стъпки за коригиране на установените недостатъци, които, приложени по подходящ начин, ще отговорят по задоволителен начин на направените констатации.

| б) | Държавите членки са въвели мерки (ревизирани контролни списъци и проверки), които, приложени по подходящ начин, ще отговорят по задоволителен начин на направените констатации. |
| --- | --- |

б)

Държавите членки са въвели мерки (ревизирани контролни списъци и проверки), които, приложени по подходящ начин, ще отговорят по задоволителен начин на направените констатации.

| в) | Националните органи в Германия вече са предприели мерки за преодоляване на тази слабост. Съвместно с германския отговорен орган Комисията проследи изпълнението на обявените мерки (актуализиране на вътрешния наръчник). |
| --- | --- |

в)

Националните органи в Германия вече са предприели мерки за преодоляване на тази слабост. Съвместно с германския отговорен орган Комисията проследи изпълнението на обявените мерки (актуализиране на вътрешния наръчник).

| г) | Съвместно с белгийския отговорен орган Комисията ще проследи предприетите мерки за преодоляване на този недостатък.
  По отношение на Испания, Сметната палата откри грешка в изчислението на предварителното финансиране. Това е грешка в изчислението, която е поправена при окончателното плащане по съответните проекти. Фактът, че окончателните суми, уравнени в сметките, не надвишават вноската на ЕС, е част от административните проверки и проверките на място, извършени от отговорния орган. |
| --- | --- |

г)

Съвместно с белгийския отговорен орган Комисията ще проследи предприетите мерки за преодоляване на този недостатък.

По отношение на Испания, Сметната палата откри грешка в изчислението на предварителното финансиране. Това е грешка в изчислението, която е поправена при окончателното плащане по съответните проекти. Фактът, че окончателните суми, уравнени в сметките, не надвишават вноската на ЕС, е част от административните проверки и проверките на място, извършени от отговорния орган.

Пряко/непряко управление на ФУМИ и ФВС

| 8.11. | Комисията е удовлетворена от факта, че осъществяваното от нея управление на поканите за представяне на предложения и заявленията за безвъзмездна финансова помощ е ефективно. |
| --- | --- |

8.11.

Каре 8.6

| а) | Отбелязаните от Сметната палата закъснения са последица от голямото увеличение на бюджета, управляван от ГД „Миграция и вътрешни работи“, и следва да се разглеждат в по-широкия контекст на сложната политическа среда, в която функционира ГД „Миграция и вътрешни работи“(миграционната криза). Винаги се дава приоритет на сигурността на съдържанието, на увереността по отношение на законосъобразността и редовността. Тези закъснения бяха постепенно намалени през годините. |
| --- | --- |

а)

Отбелязаните от Сметната палата закъснения са последица от голямото увеличение на бюджета, управляван от ГД „Миграция и вътрешни работи“, и следва да се разглеждат в по-широкия контекст на сложната политическа среда, в която функционира ГД „Миграция и вътрешни работи“(миграционната криза). Винаги се дава приоритет на сигурността на съдържанието, на увереността по отношение на законосъобразността и редовността. Тези закъснения бяха постепенно намалени през годините.

| б) | Поради специфичното естество на спешната помощ в областта на миграцията, комисията за оценка не винаги разполага с цялата необходима информация за всеки елемент от предложеното действие. В много случаи комисията за оценка отлагаше до етапа на подготовката за отпускане на безвъзмездни средства разглеждането с бенефициента на въпроси, като предоставянето на показатели за продуктите/услугите и крайните резултати, допустимостта на специфични разходни позиции (включително дали те са разумни или необходими за прилагането на отделните поддействие). В някои случаи, като например установения от Сметната палата, всички планирани конкретни елементи могат да бъдат потвърдени едва след като започне действителното реализиране на проекта. |
| --- | --- |

б)

Поради специфичното естество на спешната помощ в областта на миграцията, комисията за оценка не винаги разполага с цялата необходима информация за всеки елемент от предложеното действие. В много случаи комисията за оценка отлагаше до етапа на подготовката за отпускане на безвъзмездни средства разглеждането с бенефициента на въпроси, като предоставянето на показатели за продуктите/услугите и крайните резултати, допустимостта на специфични разходни позиции (включително дали те са разумни или необходими за прилагането на отделните поддействие). В някои случаи, като например установения от Сметната палата, всички планирани конкретни елементи могат да бъдат потвърдени едва след като започне действителното реализиране на проекта.

| в) | Комисията разгледа тези случаи чрез прилагане на общия дух на насоките и принципите на Финансовия регламент. |
| --- | --- |

в)

Комисията разгледа тези случаи чрез прилагане на общия дух на насоките и принципите на Финансовия регламент.

| г) | Комисията ще адаптира своите вътрешни насоки, за да изясни каква документация се изисква и в кои случаи ще бъдат проверявани документите и ще бъдат разглеждани процедурите, използвани от бенефициентите.
  Стратегиите за контрол на Комисията са основани на риска, като се отчитат наличните ресурси. |
| --- | --- |

г)

Комисията ще адаптира своите вътрешни насоки, за да изясни каква документация се изисква и в кои случаи ще бъдат проверявани документите и ще бъдат разглеждани процедурите, използвани от бенефициентите.

Стратегиите за контрол на Комисията са основани на риска, като се отчитат наличните ресурси.

Каре 8.7

| а) | Комисията събра информация от 2016 г. насам за актуализиране на единичните разходи, установени през 2014 г., но счита, че наличните данни са недостатъчни или с твърде ниско качество, за да се направи ново изчисляване на единичните разходи. Това означава, че единичните разходи от 2014, използвани в програмите за 2017 г. и 2018 г., са базирани върху най-добрите налични данни към момента. |
| --- | --- |

а)

Комисията събра информация от 2016 г. насам за актуализиране на единичните разходи, установени през 2014 г., но счита, че наличните данни са недостатъчни или с твърде ниско качество, за да се направи ново изчисляване на единичните разходи. Това означава, че единичните разходи от 2014, използвани в програмите за 2017 г. и 2018 г., са базирани върху най-добрите налични данни към момента.

| б) | Комисията ще адаптира своите вътрешни насоки, за да изясни каква документация се изисква и в кои случаи ще бъдат проверявани документите и ще бъдат разглеждани процедурите, използвани от бенефициентите.

  Стратегиите за контрол на Комисията са основани на риска, като се отчитат наличните ресурси. |
| --- | --- |

б)

Комисията ще адаптира своите вътрешни насоки, за да изясни каква документация се изисква и в кои случаи ще бъдат проверявани документите и ще бъдат разглеждани процедурите, използвани от бенефициентите.

Стратегиите за контрол на Комисията са основани на риска, като се отчитат наличните ресурси.

Заключение и препоръки

Препоръка 8.1 (Контрол на възлагането на обществени поръчки)

Комисията приема препоръка 8.1.

Комисията ще адаптира своите вътрешни насоки, за да изясни каква документация се изисква и в кои случаи ще бъдат проверявани документите и ще бъдат разглеждани процедурите, използвани от бенефициентите.

Стратегиите за контрол на Комисията са основани на риска, като се отчитат наличните ресурси.

Комисията също така ще възложи на органите на държавите членки да действат адекватно, съгласно препоръките на Сметната палата.

Част 2: Изпълнение

| 8.20. | Регламентите за ФУМИ и ФВС включват общи показатели, които държавите членки докладват, като част от годишния доклад за изпълнението, който се предава на Комисията. |
| --- | --- |

8.20.

Комисията проверява достоверността на данните, предоставени от държавите членки, като част от оценката на доклада и в съответствие с препоръките на Службата за вътрешен одит тази проверка на достоверността на данните за показателите беше допълнително формализирана и включена в контролния списък с въпроси, които трябва да бъдат оценени.

Глава 9 — Глобална Европа

Отговори на Комисията по годишния доклад на Европейската сметна палата за 2018 г.

Част 1 — Редовност на операциите

Каре 9.3 — Недопустими разходи, включени в заявка за възстановяване на разходи

Бенефициерът заяви пред Комисията, че междувременно се е обърнал към контрагента си, който е потвърдил, че разходите, декларирани пред Организацията на ООН за промишлено развитие (UNIDO), са осчетоводени неправилно и ще бъдат съответно сторнирани.

| 9.11. | Що се отнася до бюджетната подкрепа, критериите за допустимост се подлагат на внимателна оценка на етапа на проектиране и на етапа на изплащане на средствата в съответствие с насоките за бюджетната подкрепа. В заключенията на Съвета от 2012 г. относно бюджетната подкрепа се посочва, че „ЕС ще прилага към критериите за допустимост динамичен подход, съобразен със специфичните потребности, като се акцентира на напредъка при провеждането на надеждни и подходящи стратегии за секторни реформи“. |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Т.нар. условен подход в контекста на обединяването на финансовото участие на Комисията в проекти с множество донори със средствата от други донори е предвиден в член 155, параграф 5 от Финансовия регламент и се прилага във всички случаи, в които е подписано споразумение за делегиране и съответното действие се съфинансира съвместно с други донори/организации. |
| --- | --- |

9.12.

Проучване относно процента остатъчни грешки за 2018 г. на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“

| 9.15. | Комисията счита, че проучването относно процента остатъчни грешки е подходящо за целта оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити да получи увереност. В последните си два годишни доклада ЕСП направи оценка на методиката за процента остатъчни грешки и установи, че като цяло тя изпълнява предназначението си. Комисията е изпълнила всички препоръки, отправени от ЕСП по отношение на процента остатъчни грешки. |
| --- | --- |

9.15.

| 9.17. | В контекста на проучването относно процента остатъчни грешки Комисията посочва, че когато се разчита напълно на предишна контролна дейност, установените от първоначалните одитори грешки, които не са коригирани, се вземат предвид при изчисляването на процента остатъчни грешки в съответствие с методиката. Поради това Комисията счита, че установеният риск от непостигане на целта е нисък. Освен това, когато по отношение на дадена операция се разчита напълно на предишни проверки, се извършват следните процедури: подробно разглеждане на извършената по-рано контролна дейност; документиране на риска от запазване на остатъчни грешки след контролната дейност; според случая — потвърждаване на събирането. |
| --- | --- |

9.17.

| 9.21. | Що се отнася до годишния отчет за дейността и проучването относно процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, вж. отговорите на Комисията по точки 28—34 в годишния доклад за ЕФР. |
| --- | --- |

9.21.

Заключения и препоръки

| 9.23. | Комисията счита, че част от препоръката за използване на таблици за осигуряване на качеството при проверки, извършвани от определени от бенефициерите одитори, вече не е приложима. С новите, преразгледани задания се преследва същата цел: да се подобри качеството на одитите и на проверките на разходите. |
| --- | --- |

9.23.

Препоръка 1 (международни организации)

Комисията приема препоръката. Тя ще въведе система за незабавен контакт с международни организации на централно ниво при съставянето от ЕСП на извадка от операциите им.

Препоръка 2 (методика на ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ относно процента остатъчни грешки)

Комисията приема препоръката.

Препоръка 3 (корективен капацитет на ГД „Европейска гражданска защита и европейски операции за хуманитарна помощ“)

Комисията приема препоръката.

Част 2 — Изпълнение

Каре 9.6 — Проблеми, свързани с резултатите от изпълнението, които засягат посетените проекти

Броят на участниците бе по-малък от предвидения, което до голяма степен се дължи на метеорологичните условия. Мероприятията за обучение представляваха под 3,5 % от финансираните дейности.

Освен това въз основа на окончателния описателен и финансов доклад делегацията прецени, че с договора са постигнати показателите на ниво общи и конкретни цели (въздействие и резултати).

Съвместната демонстрационна дейност трябваше да бъде заменена с дейност с реални данни поради покачването на нивото на река Сава и обявяването на извънредно положения заради наводненията по време на дейността.

Глава 10 — Администрация

Отговор на Европейския парламент по Годишния доклад за 2018 г. на Европейската сметна палата

| 10.11. | Парламентът е съгласен, че предвид специфичната обстановка (в тогавашния контекст на сигурността дейности, които трябва да бъдат извършени в кратък срок, при наличието на малко на брой доставчици за конкретните материали), конкуренцията може да не е била оптимална. Новите рамкови договори, сключени в този сектор с 5 изпълнители, се основават на подновяване на състезателната процедура, за да се гарантира адекватна ценова конкуренция. |
| --- | --- |

10.11.

Отговори на Комисията по годишния доклад за 2018 г. на Европейската сметна палата

Редовност на операциите

| 10.8. | Комисията вече е въвела няколко мерки, за да подобри допълнително актуализирането на личното положение и управлението на семейните надбавки. Освен това, в момента тя извършва проверка на всички случаи на недекларирани надбавки, получавани от други източници. |
| --- | --- |

10.8.

10.12. и 10.13. Комисията иска да подчертае, че избраните процедури, свързани със сигурността, са били процедури със средна и ниска стойност, под праговете, определени във Финансовия регламент, с изключение на една процедура с висока стойност, при която не са били установени проблеми.

Комисията отбелязва наблюденията, направени във връзка с процедурите за възлагане на обществени поръчки с ниска и средна стойност, и желае да подчертае твърде специфичния контекст, в който са били извършени дейностите, както е посочено в точка 10.9. Най-напред констатациите ще бъдат анализирани по същество и слабостите на вътрешния контрол ще бъдат отстранени чрез изпълнение на специален план за действие по целесъобразност.

Заключения и препоръки

Препоръка 10.1 (семейни надбавки)

Комисията приема тази препоръка и вече е предприела мерки за допълнително подобряване на управлението на семейните надбавки и актуализирането на личното положение, а именно:

| — | използване на компютърното приложение SYSPER за по-лесно и директното въвеждане от служителите, |
| --- | --- |

—

използване на компютърното приложение SYSPER за по-лесно и директното въвеждане от служителите,

| — | предоставяне на правата за определен период от време или с определен краен срок, което ще позволи извършването на редовни проверки, |
| --- | --- |

—

предоставяне на правата за определен период от време или с определен краен срок, което ще позволи извършването на редовни проверки,

| — | разширена комуникация чрез специално предназначени за това канали и относно обмен на информация, свързан със задължението на служителите да обновяват свързаната с тях информация. |
| --- | --- |

—

разширена комуникация чрез специално предназначени за това канали и относно обмен на информация, свързан със задължението на служителите да обновяват свързаната с тях информация.

Освен това Комисията извършва актуализиране на всички съответни досиета, което следва да приключи до края на 2019 г.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

| 8.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 340/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 340/269

---

ГОДИШЕН ДОКЛАД ОТНОСНО ДЕЙНОСТИТЕ, ФИНАНСИРАНИ ОТ ОСМИЯ, ДЕВЕТИЯ, ДЕСЕТИЯ И ЕДИНАДЕСЕТИЯ ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ (ЕФР)

(2019/C 340/02)

СЪДЪРЖАНИE

| ЕФР — | Годишен доклад относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (ЕФР) | 273 |
| --- | --- | --- |

ЕФР —

| Отговори на Комисията | 295 |
| --- | --- |

Годишен доклад относно дейностите, финансирани от Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие за финансовата 2018 г.

СЪДЪРЖАНИЕ

| Въведение | 1—5 |
| --- | --- |

| Кратко описание на Европейските фондове за развитие | 2—5 |
| --- | --- |

| Глава I — Финансово изпълнение на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР | 6—9 |
| --- | --- |

| Глава II — Декларация за достоверност на Сметната палата относно Европейските фондове за развитие | I—37 |
| --- | --- |

| Декларация за достоверност относно Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, представена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — Доклад на независимия одитор | I—XXI |
| --- | --- |

| Информация в подкрепа на декларацията за достоверност | 10—37 |
| --- | --- |

| Обхват и подход на одита | 10—14 |
| --- | --- |

| Надеждност на отчетите | 15 |
| --- | --- |

| Редовност на операциите | 16—22 |
| --- | --- |

| Годишен отчет за дейността и други управленски документи | 23—37 |
| --- | --- |

| Заключение и препоръки | 38—41 |
| --- | --- |

| Заключение | 38—39 |
| --- | --- |

| Препоръки | 40—41 |
| --- | --- |

| Глава III — Изпълнение | 42—43 |
| --- | --- |

| Приложение I — | Резултати от тестовете на операциите, свързани с Европейските фондове за развитие |
| --- | --- |

Приложение I —

| Приложение II — | Плащания от ЕФР през 2018 г. по основни региони |
| --- | --- |

Приложение II —

| Приложение III — | Проследяване на изпълнението на предишни препоръки, свързани с Европейските фондове за развитие |
| --- | --- |

Приложение III —

Въведение

| 1. | В настоящия Годишен доклад са представени констатациите на Сметната палата относно Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия европейски фонд за развитие (ЕФР). В
  каре 1
  са представени обобщено дейностите и разходите в тази област през 2018 г.






  Каре 1


  Финансови параметри на европейските фондове за развитие за 2018 г.


















  (1) | В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (вж. точка 13 от
  приложение 1.1
  от Годишния доклад на ЕСП относно изпълнението на бюджета за 2018 г.). |
| --- | --- | --- |

1.

Каре 1

Финансови параметри на европейските фондове за развитие за 2018 г.

Image 64

Image 65

(1)

В съответствие с хармонизираното определение за „операции, свързани с отчетите“ (вж. точка 13 от
  приложение 1.1
  от Годишния доклад на ЕСП относно изпълнението на бюджета за 2018 г.).

| Източник: | ЕСП, въз основа на консолидираните отчети за 2018 г. на 8-мия, 9-ия, 10-ия и 11-ия ЕФР и годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2018 г. |
| --- | --- |

Източник:

ЕСП, въз основа на консолидираните отчети за 2018 г. на 8-мия, 9-ия, 10-ия и 11-ия ЕФР и годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2018 г.

Кратко описание на Европейските фондове за развитие

| 2. | Създадените през 1959 г. ЕФР са основният инструмент, чрез който Европейският съюз (ЕС) предоставя финансиране в областта на сътрудничеството за развитие за държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и отвъдморските страни и територии (ОСТ). Споразумението за партньорство, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. за период от 20 години („Споразумението от Котону“), определя настоящата рамка за отношенията на ЕС с държавите от АКТБ и ОСТ. Основната му цел е да намали и в крайна сметка да изкорени бедността. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Европейските фондове за развитие (ЕФР) са по-специален инструмент поради това, че:






  а) | се финансират от държавите членки в съответствие с квоти или алгоритми за вноски, които се определят от правителствата на държавите членки в Съвета на Европейския съюз; |
| --- | --- | --- |

3.

а)

се финансират от държавите членки в съответствие с квоти или алгоритми за вноски, които се определят от правителствата на държавите членки в Съвета на Европейския съюз;

| б) | се управляват от Комисията извън рамката на общия бюджет на ЕС и от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ); |
| --- | --- |

б)

се управляват от Комисията извън рамката на общия бюджет на ЕС и от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ);

| в) | поради междуправителствения характер на Европейските фондове за развитие, Европейският парламент има по-ограничена роля в тяхното функциониране, отколкото при инструментите за сътрудничество за развитие, финансирани от общия бюджет на ЕС — по-специално, той не участва в съставянето и разпределянето на ресурсите на ЕФР. Въпреки това Европейският парламент остава органът по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, с изключение на Механизма за инвестиции, който се управлява от ЕИБ и поради това е извън обхвата на одита, извършван от Сметната палата (1) (2); |
| --- | --- |

в)

поради междуправителствения характер на Европейските фондове за развитие, Европейският парламент има по-ограничена роля в тяхното функциониране, отколкото при инструментите за сътрудничество за развитие, финансирани от общия бюджет на ЕС — по-специално, той не участва в съставянето и разпределянето на ресурсите на ЕФР. Въпреки това Европейският парламент остава органът по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, с изключение на Механизма за инвестиции, който се управлява от ЕИБ и поради това е извън обхвата на одита, извършван от Сметната палата (1) (2);

| г) | принципът на ежегодност не се прилага за ЕФР — споразуменията по ЕФР обикновено се сключват за период за поемане на задължения от пет до седем години, а плащанията могат да бъдат извършвани за много по-дълъг период. |
| --- | --- |

г)

принципът на ежегодност не се прилага за ЕФР — споразуменията по ЕФР обикновено се сключват за период за поемане на задължения от пет до седем години, а плащанията могат да бъдат извършвани за много по-дълъг период.

| 4. | ЕФР се управляват почти изцяло от Генерална дирекция „Международно сътрудничество и развитие“ на Комисията (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Разгледаните в настоящия доклад разходи се извършват по множество различни методи (4) в 79 държави. |
| --- | --- |

5.

Глава I — Финансово изпълнение на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР

| 6. | Бюджетът на Осмия ЕФР (1995—2000 г.) възлиза на 12 840 млрд. евро, на Деветия ЕФР (2000—2007 г.) – на 13,8 млрд. евро, а на Десетия ЕФР (2008—2013 г.) – на 22 682 млрд. евро. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Вътрешното споразумение за създаване на 11-ия ЕФР (5) (2015—2020 г.) влезе в сила на 1 март 2015 г. (6) Единадесетият ЕФР възлиза общо на 30 506 млрд. евро (7), като 29 089 млрд. евро от тази сума се отпускат за държавите от АКТБ, а 364,5 млн. евро – за ОСТ. |
| --- | --- |

7.

| 8. | В
  каре 2
  е представено усвояването на ресурсите на ЕФР през 2018 г. и кумулативно.






  Каре 2


  Усвояване на ресурсите на ЕФР към 31 декември 2018 г.





















  (в млн. евро) |
| --- | --- |
| | | Състояние в края на 2017 г. | Изпълнение на бюджета за финансовата 2018 година (нето) (13) | Състояние в края на 2018 г. | |
| | | Обща сума | Процент на изпълнение (9) | Осми ЕФР (10) | Девети ЕФР (10) | Десети ЕФР | Единаде-сети ЕФР (10) | Обща сума | Осми ЕФР | Девети ЕФР | Десети ЕФР | Единаде-сети ЕФР | Обща сума | Процент на изпълнение (9) | |
| | A – | РЕСУРСИ (8) |

8.

Каре 2

Усвояване на ресурсите на ЕФР към 31 декември 2018 г.

(в млн. евро)

Състояние в края на 2017 г.

Изпълнение на бюджета за финансовата 2018 година (нето) (13)

Състояние в края на 2018 г.

Обща сума

Процент на изпълнение (9)

Осми ЕФР (10)

Девети ЕФР (10)

Десети ЕФР

Единаде-сети ЕФР (10)

Обща сума

Осми ЕФР

Девети ЕФР

Десети ЕФР

Единаде-сети ЕФР

Обща сума

Процент на изпълнение (9)

A –

76 924

– 7

– 40

– 65

126

14

10 378

15 390

21 423

29 747

76 938

| Б – | УСВОЯВАНЕ |
| --- | --- |

Б –

| 1. | Глобални поети задължения (11) |
| --- | --- |

1.

65 852

8,6  %

– 4

– 33

– 147

4 332

4 148

10 378

15 358

20 905

23 359

70 000

9,1  %

| 2. | Индивидуални поети задължения (12) |
| --- | --- |

2.

59 243

7,7  %

0

16

236

4 687

4 939

10 376

15 305

20 361

18 140

64 182

8,3  %

| 3. | Плащания |
| --- | --- |

3.

49 498

6,4  %

0

23

1 076

2 970

4 069

10 375

15 187

18 829

9 176

53 567

7,0  %

| В – | Неизпълнени задължения (Б1 – Б3) |
| --- | --- |

В –

16 354

2,1  %

3

171

2 076

14 183

16 433

2,1  %

| Г – | Налично салдо (A – Б1) |
| --- | --- |

Г –

11 072

1,4  %

0

32

518

6 388

6 938

0,9  %

| Източник: | Европейска сметна палата, въз основа на консолидираните отчети за 2018 г. на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР. Представените данни не се отнасят до частта от ЕФР, която се управлява от ЕИБ. |
| --- | --- |

Източник:

Европейска сметна палата, въз основа на консолидираните отчети за 2018 г. на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР. Представените данни не се отнасят до частта от ЕФР, която се управлява от ЕИБ.

| 9. | През 2018 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е продължила да полага усилия да намали старите авансови плащания и неизползвани кредити за поемане на задължения, като си е поставила цел това намаление да е 25 % (14) (вж.
  каре 3
  ).






  Каре 3


  Ключови показатели за изпълнение (КПИ) относно намаляването на стари авансови плащания, неизползвани кредити за задължения и изтекли договори






  ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е превишила целта си, като е постигнала намаляване на старите авансови плащания с 43,79 % в цялата си област на отговорност (40,33 % за ЕФР), а на старите неизползвани кредити за задължения — с 39,71 % (37,10 % за ЕФР).
  Генералната дирекция също така е изпълнила своята цел за КПИ (целева стойност под 15 %) относно дела на старите изтекли договори, като е постигнала общо 13,88 %. Въпреки че целта не е изпълнена за ЕФР, този процент е подобрен в сравнение с 2017 г. Както през предходни години, главната причина за разликата между ЕФР и останалата част от областта на отговорност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ се дължи на техническата сложност на приключването на договори по ЕФР, по които има несъбрани средства по нареждания за събиране на вземания. Вследствие на новата процедура, установена през септември 2017 г., ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е успяла да намали дела на тези договори от 18,75 % през 2017 г. на 17,27 % през 2018 г. |
| --- | --- |

9.

Каре 3

Ключови показатели за изпълнение (КПИ) относно намаляването на стари авансови плащания, неизползвани кредити за задължения и изтекли договори

ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е превишила целта си, като е постигнала намаляване на старите авансови плащания с 43,79 % в цялата си област на отговорност (40,33 % за ЕФР), а на старите неизползвани кредити за задължения — с 39,71 % (37,10 % за ЕФР).

Генералната дирекция също така е изпълнила своята цел за КПИ (целева стойност под 15 %) относно дела на старите изтекли договори, като е постигнала общо 13,88 %. Въпреки че целта не е изпълнена за ЕФР, този процент е подобрен в сравнение с 2017 г. Както през предходни години, главната причина за разликата между ЕФР и останалата част от областта на отговорност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ се дължи на техническата сложност на приключването на договори по ЕФР, по които има несъбрани средства по нареждания за събиране на вземания. Вследствие на новата процедура, установена през септември 2017 г., ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е успяла да намали дела на тези договори от 18,75 % през 2017 г. на 17,27 % през 2018 г.

Глава II — Декларация за достоверност на Сметната палата относно Европейските фондове за развитие

Декларация за достоверност относно Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, представена от Сметната палата на Европейския парламент и на Съвета — Доклад на независимия одитор

Становище

| I. | Сметната палата извърши одит на:






  а) | годишните отчети на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, които включват счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци, отчет за промените в нетните активи и доклад относно финансовото изпълнение за финансовата година, приключила на 31 декември 2018 г., одобрени от Комисията на 26 юни 2019 г.; |
| --- | --- | --- |

I.

а)

годишните отчети на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, които включват счетоводен баланс, отчет за финансовия резултат, отчет за паричните потоци, отчет за промените в нетните активи и доклад относно финансовото изпълнение за финансовата година, приключила на 31 декември 2018 г., одобрени от Комисията на 26 юни 2019 г.;

| б) | законосъобразността и редовността на свързаните с тези отчети операции, чието финансово управление е възложено на Комисията (15). |
| --- | --- |

б)

законосъобразността и редовността на свързаните с тези отчети операции, чието финансово управление е възложено на Комисията (15).

Надеждност на отчетите

| Становище относно надеждността на отчетите









  II. | Сметната палата счита, че годишните отчети на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР за годината, приключила на 31 декември 2018 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за тяхното финансово състояние към 31 декември 2018 г., както и за резултатите от операциите, паричните потоци и промените в нетните им активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент за ЕФР и международно приетите счетоводни стандарти в публичния сектор. |
| --- | --- |

Становище относно надеждността на отчетите

II.

Законосъобразност и редовност на операциите, свързани с отчетите

Приходи

| Становище относно законосъобразността и редовността на приходите









  III. | Сметната палата счита, че свързаните с отчетите приходи за годината, приключила на 31 декември 2018 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти. |
| --- | --- |

Становище относно законосъобразността и редовността на приходите

III.

Разходи

| Отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на разходите









  IV. | Поради съществения характер на констатациите, посочени в основанието за изразяване на отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на разходите, Сметната палата счита, че разходите, приети в отчетите за годината, приключила на 31 декември 2018 г., са засегнати от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

Отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на разходите

IV.

Основание за изразяване на становище

| V. | Сметната палата извърши своя одит в съответствие с международните одитни стандарти и етичните кодекси на Международната федерация на счетоводителите (IFAC) и международните стандарти на ИНТОСАЙ (МСВОИ). Отговорностите на Сметната палата съгласно тези стандарти са описани по-подробно в раздела „Отговорност на одитора“. Сметната палата също така отговаря на условията за независимост и изпълнява етичните си задължения в съответствие с Етичния кодекс на професионалните счетоводители, публикуван от Съвета за международни етични стандарти на счетоводителите (СМЕСС). Считаме, че събраните от нас одитни данни са достатъчни и подходящи за обосноваване на нашето становище. |
| --- | --- |

V.

Основание за изразяване на отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на разходите

| VI. | Разходите, отчетени през 2018 г. по 8-ия, 9-ия, 10-ия и 11-ия ЕФР, са засегнати от съществено ниво на грешки. Сметната палата определя изчисления процент грешки при разходите, свързани с отчетите, на 5,2 %. |
| --- | --- |

VI.

Основни одитни въпроси

| VII. | Основни одитни въпроси са тези, които според нашата професионална преценка са имали най-голямо значение при извършването на одита на финансовите отчети за текущия период. Тези въпроси са разгледани общо в контекста на одита на финансовите отчети и при изготвянето на нашето становище относно отчетите, но Сметната палата не предоставя отделно становище по тях. |
| --- | --- |

VII.

Начислени разходи

| VIII. | Сметната палата провери начислените разходи, представени в отчетите (вж. бел. 2.8), които в голяма степен са предмет на приблизително оценяване. В края на 2018 г. по оценка на Комисията допустимите разходи, които са извършени, но още не са отчетени от бенефициентите, възлизат на 5 133 млрд. евро (в края на 2017 г. — 4 653 млрд. евро). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Сметната палата провери начина на изчисляване на тези начислени разходи и прегледа извадка от 30 отделни договора с оглед оценка на риска от неточности в данните за тях. Въз основа на извършената проверка Сметната палата заключава, че начислените разходи в окончателните отчети са представени вярно. |
| --- | --- |

IX.

Потенциално отражение на оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз върху отчетите на ЕФР за 2018 г.

| X. | На 29 март 2017 г. Обединеното кралство официално уведоми Европейския съвет за решението си да напусне ЕС. На 19 март 2018 г. Комисията публикува проектоспоразумение за оттеглянето на Обединеното кралство, в което се описва ходът на протичащите преговори. В това проектоспоразумение за оттегляне се посочва, че Обединеното кралство ще продължи да бъде страна по ЕФР до приключването на 11-ия ЕФР и всички предходни неприключени ЕФР и ще поеме същите задължения като държавите членки съгласно вътрешното споразумение, с което е създаден 11-ият ЕФР, както и задълженията, произтичащи от предходни ЕФР, до тяхното приключване. |
| --- | --- |

X.

| XI. | В проектоспоразумението за оттегляне се посочва също така, че в случаите, когато по проекти от 10-ия ЕФР или предходни ЕФР има средства, за които не са поети задължения или за които задълженията са отменени към датата на влизане в сила на това споразумение, делът на Обединеното кралство в тези суми няма да бъде използван повторно. Същото се отнася за дела на Обединеното кралство в средствата по 11-ия ЕФР, за които не са поети задължения или за които задълженията са отменени, след 31 декември 2020 г. Преговорите за оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз все още са в ход, поради което окончателният текст на споразумението все още не е потвърден. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Въз основа на горепосоченото няма финансово отражение, което да бъде докладвано във връзка с отчетите на ЕФР за 2018 г. Сметната палата заключава, че отчетите на ЕФР към 31 декември 2018 г. отразяват правилно състоянието на процеса на оттегляне към тази дата. |
| --- | --- |

XII.

Отговорност на ръководството

| XIII. | В съответствие с членове 310—325 от ДФЕС и Финансовия регламент ръководството отговаря за изготвянето и представянето на годишните отчети на ЕФР въз основа на международно признатите счетоводни стандарти за публичния сектор, както и за законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. Тази отговорност включва разработване, въвеждане и поддържане на система за вътрешен контрол, необходима за изготвянето и представянето на финансовите отчети, с цел те да не съдържат съществени неточности, независимо дали същите произтичат от измами или от грешки. Комисията носи крайната отговорност по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, свързани с отчетите на ЕФР. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | При изготвянето на отчетите на ЕФР Комисията следва да извърши оценка на способността на ЕФР да продължи да работи като действащо предприятие, да оповестява всяка актуална информация и да използва счетоводна отчетност на база принципа на действащо предприятие, освен ако ръководството не възнамерява да ликвидира предприятието или да прекрати неговата дейност, или когато на практика няма друга алтернатива, освен да постъпи по този начин. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Комисията отговаря за контрола върху процедурата за финансово отчитане на ЕФР. |
| --- | --- |

XV.

Отговорност на одитора за извършване на одит на отчетите на ЕФР и на операциите, свързани с тях

| XVI. | Целта на Сметната палата е да получи достатъчна увереност, че отчетите на ЕФР не са засегнати от съществени неточности и че свързаните с тях операции са законосъобразни и редовни. Въз основа на извършения одит Сметната палата също така следва да представи на Европейския парламент и на Съвета Декларация за достоверност относно надеждността на отчетите, както и относно законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции. „Достатъчна увереност“ означава високо ниво на увереност, но тя не представлява гаранция, че при одита са разкрити всички евентуални съществени неточности или несъответствия с приложимата нормативна уредба, които могат да се дължат на измами или на грешки. Тези неточности или несъответствия се считат за съществени, ако може разумно да се очаква, че индивидуално или взети заедно могат да повлияят на евентуалните икономически решения, които ще бъдат взети въз основа на тези отчети на ЕФР. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | В съответствие с МОС и МСВОИ Сметната палата упражнява професионална преценка и поддържа отношение на професионален скептицизъм в хода на цялата си одитна дейност. Сметната палата също така:






  — | установява и оценява риска от съществени неточности в отчетите на ЕФР или съществено несъответствие на одитираните операции с изискванията на правната рамка на ЕФР, независимо дали те се дължат на измами или на грешки. Сметната палата разработва и изпълнява одитни процедури в отговор на тези рискове и получава одитни доказателства, които са достатъчни и подходящи като база за предоставяното от нея становище. Случаите на съществени неточности или несъответствия, произтичащи от измами, са по-трудни за разкриване от случаите, произтичащи от грешки, тъй като измамата може да включва тайно споразумение, фалшификация, преднамерен пропуск, неточно представяне на информация или пренебрегване на вътрешния контрол. Поради това рискът подобни случаи да не бъдат разкрити е по-голям; |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

установява и оценява риска от съществени неточности в отчетите на ЕФР или съществено несъответствие на одитираните операции с изискванията на правната рамка на ЕФР, независимо дали те се дължат на измами или на грешки. Сметната палата разработва и изпълнява одитни процедури в отговор на тези рискове и получава одитни доказателства, които са достатъчни и подходящи като база за предоставяното от нея становище. Случаите на съществени неточности или несъответствия, произтичащи от измами, са по-трудни за разкриване от случаите, произтичащи от грешки, тъй като измамата може да включва тайно споразумение, фалшификация, преднамерен пропуск, неточно представяне на информация или пренебрегване на вътрешния контрол. Поради това рискът подобни случаи да не бъдат разкрити е по-голям;

| — | се запознава с вътрешния контрол, свързан с конкретния одит, с оглед разработване на подходящи одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол; |
| --- | --- |

—

се запознава с вътрешния контрол, свързан с конкретния одит, с оглед разработване на подходящи одитни процедури, но не с цел изразяване на становище относно ефективността на вътрешния контрол;

| — | прави оценка на уместността на използваните от ръководството счетоводни политики и на основателността на счетоводните разчети и свързаните с тях оповестявания, направени от ръководството; |
| --- | --- |

—

прави оценка на уместността на използваните от ръководството счетоводни политики и на основателността на счетоводните разчети и свързаните с тях оповестявания, направени от ръководството;

| — | формулира заключение относно уместността на използването от ръководството на счетоводно отчитане на база действащо предприятие и, въз основа на получените одитни доказателства, заключава дали е налице съществена несигурност, свързана със събития или условия, които могат да породят значими съмнения относно способността на ЕФР да продължи да функционира като действащо предприятие. Ако Сметната палата заключи, че е налице такава съществена несигурност, тя трябва да обърне внимание в своя доклад на свързаните с това оповестявания в отчетите на ЕФР или, в случай че тези оповестявания са недостатъчни, да измени своето становище. Заключенията на Сметната палата се основават на одитни доказателства, получени до датата на изготвяне на доклада. Бъдещи събития или условия обаче могат да принудят предприятието да преустанови съществуването си като действащо предприятие; |
| --- | --- |

—

формулира заключение относно уместността на използването от ръководството на счетоводно отчитане на база действащо предприятие и, въз основа на получените одитни доказателства, заключава дали е налице съществена несигурност, свързана със събития или условия, които могат да породят значими съмнения относно способността на ЕФР да продължи да функционира като действащо предприятие. Ако Сметната палата заключи, че е налице такава съществена несигурност, тя трябва да обърне внимание в своя доклад на свързаните с това оповестявания в отчетите на ЕФР или, в случай че тези оповестявания са недостатъчни, да измени своето становище. Заключенията на Сметната палата се основават на одитни доказателства, получени до датата на изготвяне на доклада. Бъдещи събития или условия обаче могат да принудят предприятието да преустанови съществуването си като действащо предприятие;

| — | оценява цялостното представяне, структурата и съдържанието на годишните отчети, в т.ч. всички оповестявания, както и дали годишните отчети представят достоверно съответните операции и събития. |
| --- | --- |

—

оценява цялостното представяне, структурата и съдържанието на годишните отчети, в т.ч. всички оповестявания, както и дали годишните отчети представят достоверно съответните операции и събития.

| XVIII. | Наред с други въпроси, Сметната палата информира ръководството относно планирания обхват и график на одита и значимите одитни констатации, включително относно евентуални значими недостатъци на вътрешния контрол. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | В областта на приходите Сметната палата проверява всички вноски от държавите членки и извадка от други видове приходни операции. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | В областта на разходите Сметната палата проверява операциите по извършване на плащания след като разходите са били извършени, вписани и приети. Тази проверка включва всички категории плащания, които са различни от авансовите плащания, към момента на тяхното извършване. Проверката на авансовите плащания се извършва след като получателят на тези средства представи доказателства за използването им по предназначение, а съответната институция или орган приеме тези доказателства, като уравни авансовото плащане, което може да не се случи през текущата година. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | По отношение на въпросите, разисквани с Комисията, Сметната палата определя кои са с най-голямо значение при одита на отчетите на ЕФР и следователно представляват основни одитни въпроси за текущия период. Сметната палата описва тези въпроси в своя доклад, освен ако по силата на действащ закон или регламент се забранява публично оповестяване на въпроса, или когато в изключително редки случаи бъде взето решение, че даден въпрос не трябва да бъде упоменат в нейния доклад, тъй като основателно може да се очаква неблагоприятните последствия от оповестяването на тази информация да бъдат повече от ползите за обществения интерес. |
| --- | --- |

XXI.

11 юли 2019 г.

Klaus-Heiner LEHNE

Председател

Европейска сметна палата

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

Информация в подкрепа на декларацията за достоверност

Обхват и подход на одита

| 10. | Одитният подход и методите на Сметната палата са представени в
  приложение 1.1
  към Годишния доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за 2018 г. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Констатациите и оценките на Сметната палата относно надеждността на отчетите на ЕФР се основават на финансовите отчети (16) на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, одобрени от Комисията в съответствие с Финансовия регламент за ЕФР (17), придружени от писменото изявление на отговорния счетоводител, получено на 27 юни 2019 г. Одитът включи тестване на суми и оповестявания и оценка на използваните счетоводни принципи, както и на всички по-съществени разчети, направени от Комисията, и цялостното представяне на отчетите. |
| --- | --- |

11.

| 12. | За да извърши одит на редовността на операциите, Сметната палата провери извадка от 125 операции, представителна за целия набор от плащания в рамките на ЕФР, в която бяха включени 96 плащания, одобрени от 19 делегации на ЕС (18), и 29 плащания, одобрени от централните служби на Комисията (19). Тъй като част от одитираната от Сметната палата популация е предмет и на проучването (20) за процента остатъчни грешки (RER) на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2018 г., в одитната извадка включихме още 14 операции, за които, след корекция, взехме предвид резултатите (21) от това проучване. Общият размер на извадката е 139 операции, което е в съответствие с модела на Сметната палата за получаване на увереност. В случаите, когато Сметната палата откри грешки в операциите, тя извърши анализ на съответните системи, за да установи слабостите. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Сметната палата провери също така следните елементи през 2018 г.:






  а) | всички вноски от държавите членки и извадка от други видове приходни операции; |
| --- | --- | --- |

13.

а)

всички вноски от държавите членки и извадка от други видове приходни операции;

| б) | конкретни системи, използвани от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и делегациите на ЕС, в т.ч.: i) предварителните проверки от служители на Комисията, външни одитори (назначени от Комисията или от бенефициентите) или контрольори преди извършване на плащанията, ii) мониторинга и надзора, по-специално проследяването на предприетите действия във връзка с външни одити и посоченото по-горе проучване относно процента остатъчни грешки; |
| --- | --- |

б)

конкретни системи, използвани от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и делегациите на ЕС, в т.ч.: i) предварителните проверки от служители на Комисията, външни одитори (назначени от Комисията или от бенефициентите) или контрольори преди извършване на плащанията, ii) мониторинга и надзора, по-специално проследяването на предприетите действия във връзка с външни одити и посоченото по-горе проучване относно процента остатъчни грешки;

| в) | надеждността и редовността на информацията в годишния отчет за дейността (ГОД) на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, бъдещите финансови корекции и събирането на вземания, както и включването им в Годишния доклад за управление и изпълнение (ГДУИ), изготвен от Комисията; |
| --- | --- |

в)

надеждността и редовността на информацията в годишния отчет за дейността (ГОД) на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, последователността на методологията за изчисляване на сумите, изложени на риск, бъдещите финансови корекции и събирането на вземания, както и включването им в Годишния доклад за управление и изпълнение (ГДУИ), изготвен от Комисията;

| г) | проследяването на изпълнението на наши предишни препоръки. |
| --- | --- |

г)

проследяването на изпълнението на наши предишни препоръки.

| 14. | Както е посочено в точка 04, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е натоварена с прилагането на повечето инструменти за предоставяне на външна помощ, финансирани от общия бюджет на ЕС и от ЕФР. Констатациите на Сметната палата относно системите, надеждността на ГОД и декларацията на генералния директор за 2018 г. са валидни за цялата сфера на отговорност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. |
| --- | --- |

14.

Надеждност на отчетите

| 15. | При извършения одит беше установено, че отчетите не са засегнати от съществени неточности. |
| --- | --- |

15.

Редовност на операциите

Приходи

| 16. | Приходните операции не са засегнати от съществено ниво на грешки. |
| --- | --- |

16.

Плащания

| 17. | В приложение I
  е представен преглед на резултатите от тестването на операциите на 125-те проверени операции за плащания, като 51 (41 %) от тях съдържаха грешки. Въз основа на 39-те грешки, остойностени от Сметната палата, и на коригираните резултати от проучването за процента остатъчни грешки от 2018 г. (вж. точка 12), процентът грешки е изчислен на 5,2 % (22). От 39-те операции за плащания, съдържащи количествено измерими грешки, 9 (23 %) са окончателни операции, които са били разрешени след извършване на всички предварителни проверки. В
  каре 4
  е представена разбивка на изчисления от Сметната палата процент грешки за 2018 г. по видове грешки. В
  каре 5
  са представени примери за тези грешки.






  Каре 4


  Разбивка на изчисления процент грешки по видове грешки
















  Източник: | Европейска сметна палата. |
| --- | --- | --- |

17.

Каре 4

Разбивка на изчисления процент грешки по видове грешки

Image 66

Източник:

Европейска сметна палата.

| 18. | Както и през предходните години, Комисията и нейните партньори в изпълнението са допуснали повече грешки при операциите, свързани с програмни разчети, безвъзмездна финансова помощ, споразумения за финансово участие с международни организации и споразумения за делегиране на правомощия с агенциите за сътрудничество от държавите членки на ЕС, отколкото при другите форми на подпомагане (23). От 61-те одитирани операции от този вид 33 (54 %) съдържат количествено измерими грешки, които представляват 62,5 % от изчисления процент грешки.






  Каре 5


  Примери за количествено измерими грешки при операциите по проекти






  а)   Неизвършени разходи
  Комисията е сключила финансово споразумение с международна организация (МО) относно управлението на риска от природни бедствия в Карибския басейн. Общата стойност на договора и участието на ЕС е 12,29 милиона евро. МО е изпълнила част от проекта чрез вторично отпусната безвъзмездна помощ за други организации. При разглеждането на 10 отделни разходни позиции Сметната палата установи четири случая, при които МО е декларирала авансови плащания към други организации като направени разходи. Сметната палата получи потвърждение, че другите организации или не са били започнали, или не са били приключили работата по проекта, което означава, че отчетените разходи (573 494 евро) все още не са били възникнали.
  б)   Липса на основни оправдателни документи
  Комисията е одобрила договор за отпускане на безвъзмездна финансова помощ със сдружение за осъществяване на културни и образователни проекти в Белиз. Общата стойност на договора е 0,5 млн. евро; максималното участие на ЕС е определено на 0,4 млн. евро. Комисията погрешно е приела разходите по проекта (360 000 евро) преди получаване на окончателния финансов отчет, заявката за плащане или доклада от проверката на разходите, както е задължена по договор.
  Комисията е сключила договор за управление с МО относно програма за намаляване на риска от бедствия в държавите от АКТБ. Общата стойност на договора и участието на ЕС е 74,5 млн. евро. МО е изпълнила част от проекта чрез отпускане на безвъзмездна помощ на трети страни. При проверката на 10 отделни разходни позиции Сметната палата не получи подкрепящи документи за два случая на разходи на трети страни (247 497 евро), отчетени като разходи по проекта.
  в)   Грешки при възлагането на обществени поръчки (необосновано решение на комисията за оценка)
  Комисията е сключила договор за отпускане на безвъзмездна финансова помощ с неправителствена организация (НПО) за реализиране на проект за канализация в Хаити. Общата стойност на договора е 2,86 млн. евро; максималното участие на ЕС е определено на 2 млн. евро. Сметната палата провери 10 отделни разходни позиции, включително окончателното плащане (8 768 евро) за построяване на санитарни блокове. НПО е обявила публичен търг и е оценила получените оферти на базата на технически и финансови критерии. Договорът е бил възложен на оферента с втората най-висока оценка, а не на оферента с най-висок резултат, без по-нататъшна обосновка.
  Комисията е сключила финансово споразумение с МО за подпомагане на управлението на публичните финанси в Ямайка. Общата стойност на договора и участието на ЕС е 5 млн. евро. При обществените поръчки за възлагане на доставки (193 700 евро) за проекта МО е счела само нейните държави членки за приемливи доставчици. Това е изключило няколко държави, включително държави членки на ЕС, които би трябвало да бъдат допустими за участие в проекти, финансирани по ЕФР.
  г)   Непреки разходи, декларирани като преки
  Комисията е сключила финансово споразумение с МО за изпълнението на проект за постигане на добър продоволствен статус в Кения. Общата стойност на договора и участието на ЕС е 19 млн. евро. При проверката на 10 отделни разходни позиции Сметната палата установи, че непреките разходи на партньора на МО (24 278 евро) са били отчетени като преки разходи. Тъй като МО е декларирала 7 % непреки разходи въз основа на общата стойност на преките разходи, посочени във финансовия отчет, непреките разходи на партньорите е следвало да бъдат взети предвид в рамките на единната ставка, договорена между Комисията и МО. |
| --- | --- |

18.

Каре 5

Примери за количествено измерими грешки при операциите по проекти

а)   Неизвършени разходи

Комисията е сключила финансово споразумение с международна организация (МО) относно управлението на риска от природни бедствия в Карибския басейн. Общата стойност на договора и участието на ЕС е 12,29 милиона евро. МО е изпълнила част от проекта чрез вторично отпусната безвъзмездна помощ за други организации. При разглеждането на 10 отделни разходни позиции Сметната палата установи четири случая, при които МО е декларирала авансови плащания към други организации като направени разходи. Сметната палата получи потвърждение, че другите организации или не са били започнали, или не са били приключили работата по проекта, което означава, че отчетените разходи (573 494 евро) все още не са били възникнали.

б)   Липса на основни оправдателни документи

Комисията е одобрила договор за отпускане на безвъзмездна финансова помощ със сдружение за осъществяване на културни и образователни проекти в Белиз. Общата стойност на договора е 0,5 млн. евро; максималното участие на ЕС е определено на 0,4 млн. евро. Комисията погрешно е приела разходите по проекта (360 000 евро) преди получаване на окончателния финансов отчет, заявката за плащане или доклада от проверката на разходите, както е задължена по договор.

Комисията е сключила договор за управление с МО относно програма за намаляване на риска от бедствия в държавите от АКТБ. Общата стойност на договора и участието на ЕС е 74,5 млн. евро. МО е изпълнила част от проекта чрез отпускане на безвъзмездна помощ на трети страни. При проверката на 10 отделни разходни позиции Сметната палата не получи подкрепящи документи за два случая на разходи на трети страни (247 497 евро), отчетени като разходи по проекта.

в)   Грешки при възлагането на обществени поръчки (необосновано решение на комисията за оценка)

Комисията е сключила договор за отпускане на безвъзмездна финансова помощ с неправителствена организация (НПО) за реализиране на проект за канализация в Хаити. Общата стойност на договора е 2,86 млн. евро; максималното участие на ЕС е определено на 2 млн. евро. Сметната палата провери 10 отделни разходни позиции, включително окончателното плащане (8 768 евро) за построяване на санитарни блокове. НПО е обявила публичен търг и е оценила получените оферти на базата на технически и финансови критерии. Договорът е бил възложен на оферента с втората най-висока оценка, а не на оферента с най-висок резултат, без по-нататъшна обосновка.

Комисията е сключила финансово споразумение с МО за подпомагане на управлението на публичните финанси в Ямайка. Общата стойност на договора и участието на ЕС е 5 млн. евро. При обществените поръчки за възлагане на доставки (193 700 евро) за проекта МО е счела само нейните държави членки за приемливи доставчици. Това е изключило няколко държави, включително държави членки на ЕС, които би трябвало да бъдат допустими за участие в проекти, финансирани по ЕФР.

г)   Непреки разходи, декларирани като преки

Комисията е сключила финансово споразумение с МО за изпълнението на проект за постигане на добър продоволствен статус в Кения. Общата стойност на договора и участието на ЕС е 19 млн. евро. При проверката на 10 отделни разходни позиции Сметната палата установи, че непреките разходи на партньора на МО (24 278 евро) са били отчетени като преки разходи. Тъй като МО е декларирала 7 % непреки разходи въз основа на общата стойност на преките разходи, посочени във финансовия отчет, непреките разходи на партньорите е следвало да бъдат взети предвид в рамките на единната ставка, договорена между Комисията и МО.

| 19. | За 10 операции, изпълнени от международни организации, последните не са изпратили важни подкрепящи документи в рамките на разумни срокове. Това оказа отрицателно въздействие върху планирането и провеждането на одитната дейност на Сметната палата — например, в някои случаи не беше възможно да се извършат посещения на място на проектите (вж.
  каре 6
  ). Тази липса на сътрудничество е в противоречие с Договора за функционирането на Европейския съюз (24), в който се установява правото на Сметната палата да получава исканата информация. В своето Становище No 10/2018 (25) Сметната палата препоръчва на Комисията да обмисли как да засили изпълнението на задължението на международните организации да ѝ предоставят документите, необходими за извършване на одитите.






  Каре 6


  Липса на сътрудничество от страна на международни организации






  През септември 2018 г. Сметната палата уведоми Комисията за посещение в Мозамбик за извършване на одит на проект за канализация, изпълнен от УНИЦЕФ, и проект за продоволствена сигурност и предотвратяване на недохранването, изпълнен чрез Световната продоволствена програма.
  За да подготви посещението за одит и плана за проверките на място на проектите, Сметната палата поиска от организациите да предоставят необходимите документи относно разходните елементи, включени в извадката. И в двата случая обаче информацията не беше предоставена на Сметната палата до момента, в който нейните одитори пристигнаха в Мозамбик за започване на одитната дейност през ноември 2018 г. Тази липса на сътрудничество попречи на Сметната палата да посети проектите на място. Освен това при пристигането на одиторите в Мозамбик документацията в централите на организациите все още беше непълна. В резултат на това Сметната палата не можа да провери действителността на разходните елементи от извадката. Освен това, някои от документите бяха предоставени едва след посещението на Сметната палата, като това значително забави приключването на одита.
  Сметната палата също така се сблъска с липса на сътрудничество от страна на други международни организации, като Комисията на Африканския съюз, Карибската банка за развитие, Програмата за развитие на ООН и Групата на Световната банка. |
| --- | --- |

19.

Каре 6

Липса на сътрудничество от страна на международни организации

През септември 2018 г. Сметната палата уведоми Комисията за посещение в Мозамбик за извършване на одит на проект за канализация, изпълнен от УНИЦЕФ, и проект за продоволствена сигурност и предотвратяване на недохранването, изпълнен чрез Световната продоволствена програма.

За да подготви посещението за одит и плана за проверките на място на проектите, Сметната палата поиска от организациите да предоставят необходимите документи относно разходните елементи, включени в извадката. И в двата случая обаче информацията не беше предоставена на Сметната палата до момента, в който нейните одитори пристигнаха в Мозамбик за започване на одитната дейност през ноември 2018 г. Тази липса на сътрудничество попречи на Сметната палата да посети проектите на място. Освен това при пристигането на одиторите в Мозамбик документацията в централите на организациите все още беше непълна. В резултат на това Сметната палата не можа да провери действителността на разходните елементи от извадката. Освен това, някои от документите бяха предоставени едва след посещението на Сметната палата, като това значително забави приключването на одита.

Сметната палата също така се сблъска с липса на сътрудничество от страна на други международни организации, като Комисията на Африканския съюз, Карибската банка за развитие, Програмата за развитие на ООН и Групата на Световната банка.

| 20. | За 9 случая на количествено измерими грешки и 8 случая на количествено неизмерими грешки Комисията е разполагала с достатъчно информация, за да предотврати или да открие и коригира грешките преди одобряването на разходите. Ако Комисията беше използвала правилно цялата информация на нейно разположение, размерът на изчисления процент грешки щеше да бъде с 1,3 процентни пункта по-нисък. Сметната палата установи 5 други операции, съдържащи грешки, които външните одитори и надзорните органи е трябвало да открият. Тези случаи представляват 1,1 процентни пункта от изчисления процент грешки (26). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Освен това 17 операции, съдържащи количествено измерими грешки (27), са преминали през одит или проверка на разходите. Предоставената информация в докладите от одитите/проверките относно действително извършените дейности не позволи на Сметната палата да прецени дали е можело грешките да бъдат открити и коригирани при тези предварителни проверки. |
| --- | --- |

21.

| 22. | В две области при проверените операции не са открити грешки. Първата област е бюджетната подкрепа (28) (девет одитирани операции). Втората област обхваща случаите, в които се прилага така нареченият „условен подход“ при проекти с множество донори, изпълнявани от международни организации (девет одитирани операции). Точки 9.9—9.12 от глава 9 от Годишния доклад на ЕСП относно изпълнението на бюджета за 2018 г. представят повече подробности относно естеството на тези области. |
| --- | --- |

22.

Годишен отчет за дейността и други управленски документи

| 23. | Във всеки годишен отчет за дейността от 2012 г. насам ГД „Международно сътрудничество и развитие“ изразява резерва по отношение на редовността на операциите, свързани с отчетите. Поради това е бил приет план за действие, който да преодолее слабостите в прилагането на системата за контрол на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Миналата година Сметната палата докладва относно задоволителния напредък, постигнат по плана за действие за 2016 г. — десет дейности са били изцяло изпълнени, 2 са били изпълнени частично, а 2 са били в процес на изпълнение. |
| --- | --- |

24.

| 25. | В своя план за действие от 2017 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е продължила своите усилия за намаляване на процента грешки, като е предприела мерки, насочени към текущи или идентифицирани преди това области с висок риск: фондове при непряко управление от международни организации и безвъзмездна финансова помощ при пряко управление. В същото време са проведени няколко действия, свързани с корекции за привеждането в съответствие с новия Финансов регламент — някои от които е трябвало да бъдат пренесени вследствие на късното приемане на самия регламент. До април 2019 г. девет дейности са били изцяло изпълнени, една е била изпълнена частично, а четири все още са били в процес на изпълнение. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Към плана за действие за 2018 г. са добавени две нови целеви мерки, които отразяват необходимостта от изясняване и насърчаване на използването на опростени варианти за разходите и на финансиране на базата на резултати, въведено с новия Финансов регламент. Вече съществуваща мярка за разясняване на процедурите за отпускане на безвъзмездна финансова помощ е преработена, а друга, насочена към оценяване на стълбовете от МО, е разделена на три отделни действия. Като цяло планът за действие за 2018 г. съдържа 13 мерки, 7 от които са били пренесени от предходни години, 4 представляват проследяване на мерки от предходни години, а 2 са нови. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Системата за контрол на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ се основава на предварителни проверки, които се извършват преди да се приемат разходите, заявени от бенефициентите. Още веднъж през тази година честотата на установените от Сметната палата грешки, в това число и тези в окончателните заявления за разходи, преминали през външни одити и проверка на разходите, показва наличие на слабости в тези проверки. |
| --- | --- |

27.

Проучване на процента остатъчни грешки от 2018 г.

| 28. | През 2018 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е извършила седмото си проучване относно процента остатъчни грешки, за да изчисли нивото на грешките, които не са били установени от нито една проверка на ръководството, направена с цел предотвратяване, разкриване и коригиране на грешки в цялата област под нейна отговорност (29). За трета поредна година проучването е установило, че процентът остатъчни грешки е под прага на същественост от 2 %, определен от Комисията (30). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Проучването на процента остатъчни грешки не представлява ангажимент за изразяване на увереност или одит; то се базира на методология и наръчник, предоставени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“. Както и в предишни години, Сметната палата установи ограничения, като например прекалено малкият брой извършени проверки на място на операциите (31), непълните проверки на процедурите за възлагане на обществени поръчки и поканите за представяне на предложения (32), както и изчисляването на грешките (33). Всички тези ограничения са допринесли за по-нисък процент на остатъчни грешки, който не отговаря на действителността. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Изпълнителят на проучването относно процента остатъчни грешки разполага със съществена свобода за тълкуване на методологията, тъй като ръководството предоставя главно общи насоки, а не подробни инструкции. Освен това договорът за проучването е сключен само за една година, следователно изпълнителят и подходът могат да се променят всяка година. Ако методологията и насоките за процента остатъчни грешки на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ бяха по-изчерпателни, последователността и получената увереност биха могли да бъдат подобрени, дори и при смяна на изпълнителя. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Прегледът на Сметната палата на работата на изпълнителя на проучването откри грешки и несъответствия при изчисляването и екстраполацията на отделни грешки. Сметната палата установи също така грешки в работните документи на изпълнителя, като например аритметични грешки, както и че проверките не са обхващали всички критерии за допустимост на разходите. Ако тези грешки са били коригирани, процентът остатъчни грешки би бил по-висок. |
| --- | --- |

31.

| 32. | В своя Годишен доклад за 2017 г. Сметната палата отбеляза, че броят на операциите, при които не са извършени проверки по същество, тъй като се разчита изцяло на предишен контрол, е много по-голям в проучването на процента остатъчни грешки за 2017 г. в сравнение с предишни проучвания. Тази година Сметната палата отбелязва, че процентът на операции, които се опират изцяло на предишен контрол, се е върнал на нивото от проучването от 2016 г. Когато обаче при предишните контроли е направена проверка само на част от разходите, установените грешки не са екстраполирани към непроверената част от разходите. С други думи в проучването се приема, че непроверената част е без грешки, което понижава процента остатъчни грешки. |
| --- | --- |

32.

Преглед на годишния отчет за дейността за 2018 г.

| 33. | Декларацията за достоверност на генералния директор в годишния отчет за дейността за 2018 г. включва две резерви. Първата се отнася до безвъзмездната финансова помощ, управлявана от ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ от името на ГД „Международно сътрудничество и развитие“. Втората се отнася до непрякото управление чрез международна организация и изрично посочва програми, управлявани от Комисията на Африканския съюз, които включват значителни обществени поръчки. Втората резерва е публикувана през 2017 г. и се поддържа за 2018 г. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Обхватът на първата резерва е намален значително през 2017 и 2018 г. Това е така отчасти поради факта, че процентът остатъчни грешки е бил под прага на същественост в продължение на три поредни години. Като се имат предвид ограниченията на проучването за процента остатъчни грешки през 2018 г. (вж. точки 29—32) и в предходните години (34), няма достатъчно основания за малкият обхват на първата резерва. Тъй като проучването за процента остатъчни грешки е един от основните елементи в оценката на риска, изготвена от ГД „Международно сътрудничество и развитие“, то следва да бъде подкрепено от достатъчно подробни насоки, за да осигури надеждна база за резервата. В
  каре 7
  е представено развитието по отношение на резервите в годишните отчети за дейността от 2011 г. до 2018 г.






  Каре 7


  Резерви в годишните отчети за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за периода 2011—2018 г.







  Делът на разходите, за които са изразени резерви, е намалял рязко











  Източник: | Европейска сметна палата. |
| --- | --- | --- |

34.

Каре 7

Резерви в годишните отчети за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за периода 2011—2018 г.

Делът на разходите, за които са изразени резерви, е намалял рязко

Image 67

Източник:

Европейска сметна палата.

| 35. | ГД „Международно сътрудничество и развитие“ оценява общия размер на средствата, изложени на риск при приключването, на 49,8 млн. евро (35). Въз основа на проучването на процента остатъчни грешки, тази оценка е с 29 % по-ниска в сравнение с предишната година. Констатациите на Сметната палата относно проучването на процента остатъчни грешки се отразяват и на прогнозите за сумите, изложени на риск. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ГД „Международно сътрудничество и развитие“ оценява общия размер на средствата, изложени на риск при плащане, на 64,7 млн. евро (36) (1 % от разходите за 2018 г.). Генералната дирекция изчислява, че 14,9 млн. евро от тази сума (23 %) ще бъдат коригирани при извършваните от нея проверки през следващите години (37). |
| --- | --- |

36.

| 37. | През 2018 г. ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е предприела редица стъпки за подобряване на качеството на данните за изчисляването на своя корективен капацитет и за отстраняване на недостатъците, които Сметната палата е открила през предходни години. Тя е засилила мониторинга и контрола на нарежданията за събиране на вземания и е положила допълнителни усилия за повишаване на осведомеността за това как те да бъдат записвани правилно, например като е включила специфична инструкция относно контекста при възстановяване на средства в бележката относно приключването на 2018 г. Що се отнася до изчисляването на корективния капацитет за 2018 г., Сметната палата не откри грешки в извадката (38). |
| --- | --- |

37.

Заключение и препоръки

Заключение

| 38. | Като цяло одитните доказателства показват, че годишните отчети на Европейските фондове за развитие (ЕФР) за финансовата година, приключила на 31 декември 2018 г., дават вярна представа във всички съществени аспекти за тяхното финансово състояние, резултатите от техните операции, паричните потоци и промените в нетните им активи за приключилата на тази дата финансова година, в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент и счетоводните правила, приети от отговорния счетоводител на Комисията. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Като цяло одитните доказателства показват, че за финансовата година, приключила на 31 декември 2018 г.:






  а) | приходите на ЕФР не са засегнати от съществено ниво на грешки; |
| --- | --- | --- |

39.

а)

приходите на ЕФР не са засегнати от съществено ниво на грешки;

| б) | Операциите за плащания по ЕФР са засегнати от съществено ниво на грешки (вж. точки 17—22). Сметната палата оценява нивото на грешки на 5,2 % въз основа на тестването на операциите, включително взетите предвид коригирани резултати на процента остатъчни грешки (вж.
  приложение I
  ). |
| --- | --- |

б)

Операциите за плащания по ЕФР са засегнати от съществено ниво на грешки (вж. точки 17—22). Сметната палата оценява нивото на грешки на 5,2 % въз основа на тестването на операциите, включително взетите предвид коригирани резултати на процента остатъчни грешки (вж.
  приложение I
  ).

Препоръки

| 40. | В
  приложение III
  са представени констатациите от последващия преглед на Сметната палата на изпълнението на шестте препоръки, отправени в нейния Годишен доклад за 2015 г. (39), като ГД „Международно сътрудничество и развитие“ е изпълнила (40) изцяло препоръки 2, 3, 4 и 6, а препоръка 5 е изпълнена в повечето отношения. Препоръка 1 вече не е приложима поради решението на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ да подобри качеството на одитите и проверките на разходите чрез изменение на изискванията, които не използват таблици за качество. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Въз основа на извършения преглед и предвид констатациите и заключението за 2018 г., за периода до 2020 г. Сметната палата препоръчва на Комисията:

  Препоръка 1

  Да предприеме стъпки за осигуряване на по-добро спазване на задължението на международните организации да предоставят на Сметната палата, при поискване от нейна страна, всички документи или информация, необходими за изпълнението на нейната задача, както е предвидено в ДФЕС (вж. точка 19);

  Препоръка 2

  Да усъвършенства методологията и наръчника за проучването на процента остатъчни грешки, така че те да предоставят по-подробни насоки по въпросите, очертани в настоящия доклад, и така да подпомагат изготвянето от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ на оценка на риска по отношение на резервите (вж. точки 29—34). |
| --- | --- |

41.

Препоръка 1

Да предприеме стъпки за осигуряване на по-добро спазване на задължението на международните организации да предоставят на Сметната палата, при поискване от нейна страна, всички документи или информация, необходими за изпълнението на нейната задача, както е предвидено в ДФЕС (вж. точка 19);

Препоръка 2

Да усъвършенства методологията и наръчника за проучването на процента остатъчни грешки, така че те да предоставят по-подробни насоки по въпросите, очертани в настоящия доклад, и така да подпомагат изготвянето от ГД „Международно сътрудничество и развитие“ на оценка на риска по отношение на резервите (вж. точки 29—34).

Глава III — Изпълнение

| 42. | Извършените от Сметната палата проверки на място ѝ позволиха не само да провери редовността на операциите, но и да изрази констатации относно аспектите, свързани с изпълнението на избрани операции. |
| --- | --- |

42.

| 43. | При своите провери на място Сметната палата провери дали реално са били закупени обявените стоки и констатира случаи, при които тези стоки са били използвани ефективно и са допринесли за постигането на целите на проектите. От друга страна, Сметната палата установи също така случаи, при които ефикасността и ефективността на дадени действия са били застрашени, тъй като закупените стоки/инсталации не са били използвани по предназначение.






  Каре 8


  Примери за констатации, свързани с изпълнението






  а)   Ефикасно и ефективно използване на закупените стоки/инсталации
  В Сейнт Лусия Комисията е одобрила договор за доставка на болнично оборудване и свързаните с това услуги. По време на посещението на място Сметната палата установи, че избраните стоки са били доставени и са били добре управлявани и използвани по предназначение, като по този начин са допринесли за постигането на целите на действието и поради това ползите за крайните бенефициенти са ясни.
  б)   Застрашена е устойчивостта на проекта
  Комисията е одобрила договор за строителни работи за изграждане на съоръжение за обезсоляване на морската вода в Джибути. По време на проверката на място беше установено, че първоначалната площ на проекта е значително намалена и са били построени ново пристанище и военна база в непосредствена близост до инсталацията за обезсоляване на морска вода. Строителните дейности и последващата експлоатация на пристанището и на военната база могат да засегнат морските течения и качеството на водата, както и местоположението на входящата вода. Всички тези фактори могат да окажат съществено влияние върху жизнеспособността на инсталацията за обезсоляване на морска вода, което крие риск за нейната устойчивост в дългосрочен план.
  в)   Закупените стоки/инсталации не се използват
  Комисията е сключила финансово споразумение с международна организация (МО) за подпомагане на управлението на публичните финанси в Ямайка. Отговорната МО е реализирала проекта изцяло чрез своите партньори. По време на проверката на място през 2019 г. стана ясно, че един от двата компютърни сървъра, закупени за проекта в началото на 2017 г., е бил инсталиран в офис, който не беше в експлоатация към момента на одита на Сметната палата. Вторият сървър все още е бил в оригиналната си опаковка близо две години след доставката.
  В Хаити Комисията е сключила договор за отпускане на безвъзмездна финансова помощ с неправителствена организация (НПО) за проект за канализация. Когато Сметната палата провери обществените санитарни съоръжения, изградени с безвъзмездната финансова помощ, тя установи, че тоалетните не функционират добре и някои не са отворени за използване.
  г)   Не е спазен принципът на икономичност
  В Мозамбик Комисията е сключила договор за отпускане на безвъзмездна финансова помощ с МО за подобряване на достъпа до храна и хранителни продукти. Един от елементите, избрани за проверка, е плащане за серия от радио-драматизации, чиято цел е да насърчат устойчива промяна на поведението. Размерът на средствата е определен въз основа на междуведомствено споразумение между МО и свързана с нея организация от същото семейство, чрез което МО се е съгласила да предостави 180 000 евро на сродната си организация. Сметната палата установи, че тази сума не е била определена чрез анализ на разходите, а произволно между двете свързани международни организации въз основа на наличното финансиране от ЕС. |
| --- | --- |

43.

Каре 8

Примери за констатации, свързани с изпълнението

а)   Ефикасно и ефективно използване на закупените стоки/инсталации

В Сейнт Лусия Комисията е одобрила договор за доставка на болнично оборудване и свързаните с това услуги. По време на посещението на място Сметната палата установи, че избраните стоки са били доставени и са били добре управлявани и използвани по предназначение, като по този начин са допринесли за постигането на целите на действието и поради това ползите за крайните бенефициенти са ясни.

б)   Застрашена е устойчивостта на проекта

Комисията е одобрила договор за строителни работи за изграждане на съоръжение за обезсоляване на морската вода в Джибути. По време на проверката на място беше установено, че първоначалната площ на проекта е значително намалена и са били построени ново пристанище и военна база в непосредствена близост до инсталацията за обезсоляване на морска вода. Строителните дейности и последващата експлоатация на пристанището и на военната база могат да засегнат морските течения и качеството на водата, както и местоположението на входящата вода. Всички тези фактори могат да окажат съществено влияние върху жизнеспособността на инсталацията за обезсоляване на морска вода, което крие риск за нейната устойчивост в дългосрочен план.

в)   Закупените стоки/инсталации не се използват

Комисията е сключила финансово споразумение с международна организация (МО) за подпомагане на управлението на публичните финанси в Ямайка. Отговорната МО е реализирала проекта изцяло чрез своите партньори. По време на проверката на място през 2019 г. стана ясно, че един от двата компютърни сървъра, закупени за проекта в началото на 2017 г., е бил инсталиран в офис, който не беше в експлоатация към момента на одита на Сметната палата. Вторият сървър все още е бил в оригиналната си опаковка близо две години след доставката.

В Хаити Комисията е сключила договор за отпускане на безвъзмездна финансова помощ с неправителствена организация (НПО) за проект за канализация. Когато Сметната палата провери обществените санитарни съоръжения, изградени с безвъзмездната финансова помощ, тя установи, че тоалетните не функционират добре и някои не са отворени за използване.

г)   Не е спазен принципът на икономичност

В Мозамбик Комисията е сключила договор за отпускане на безвъзмездна финансова помощ с МО за подобряване на достъпа до храна и хранителни продукти. Един от елементите, избрани за проверка, е плащане за серия от радио-драматизации, чиято цел е да насърчат устойчива промяна на поведението. Размерът на средствата е определен въз основа на междуведомствено споразумение между МО и свързана с нея организация от същото семейство, чрез което МО се е съгласила да предостави 180 000 евро на сродната си организация. Сметната палата установи, че тази сума не е била определена чрез анализ на разходите, а произволно между двете свързани международни организации въз основа на наличното финансиране от ЕС.

---

(1)  Вж. членове 43, 48—50 и 58 от Регламент (ЕС) 2015/323 на Съвета от 2 март 2015 г. относно финансовия регламент, приложим за 11-ия Европейски фонд за развитие (ОВ L 58, 3.3.2015 г., стр. 17).

(2)  През 2012 г. в тристранно споразумение между ЕИБ, Комисията и Сметната палата (член 134 от Регламент (ЕО) No 215/2008 на Съвета от 18 февруари 2008 г. относно Финансовия регламент, приложим за 10-ия Европейски фонд за развитие (ОВ L 78, 19.3.2008 г., стр. 1) са определени правилата за извършване на одит от Сметната палата на посочените операции. Механизмът за инвестиции не е включен в Декларацията за достоверност на Сметната палата.

(3)  С изключение на 5 % от разходите по ЕФР за 2018 г., управлявани от ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“.

(4)  Например договори за строителни работи/доставки/услуги, безвъзмездна финансова помощ, бюджетна подкрепа, програмни разчети.

(5)  ОВ L 210, 6.8.2013 г., стр. 1.

(6)  Между 2013 г. и 2015 г. средствата са разпределени чрез преходен инструмент, за да се осигури непрекъснатост в очакване на ратифицирането на 11-ия ЕФР.

(7)  Включително 1 139 млрд. евро, управлявани от ЕИБ.

(8)  Включва първоначално предоставените ресурси по Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР, съфинансиране, лихви, други ресурси и трансфери от предходни ЕФР.

(9)  Като процент от ресурсите.

(10)  Отрицателните стойности представляват освободени бюджетни кредити.

(11)  Глобалните поети задължения са свързани с решенията за финансиране

(12)  Индивидуалните поети задължения са свързани с отделни договори.

(13)  Нетни поети задължения след освобождаване на бюджетни кредити. Нетни плащания след събиране на неправомерно изплатени суми.

(14)  Това е определено като обща цел за цялата област на отговорност на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и като конкретна цел за ЕФР.

(15)  Съгласно член 43, членове 48—50 и чл. 58 от Финансовия регламент, приложим за Единадесетия ЕФР, Декларацията за достоверност не се отнася до средствата на ЕФР, които се управляват от ЕИБ.

(16)  Вж. член 39 от Регламент (ЕС) 2018/1877.

(17)  Вж. член 38 от Регламент (ЕС) 2018/1877.

(18)  Ангола, Барбадос, Ботсуана, Буркина Фасо, Чад, Джибути, Етиопия, Гвинея, Хаити, Ямайка, Кения, Мадагаскар, Малави, Мозамбик, Нигер, Сиера Леоне, Судан, Танзания и Зимбабве.

(19)  ГД „Международно сътрудничество и развитие“: 124 плащания; ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“: 1 плащане за хуманитарна помощ.

(20)  ГД „Международно сътрудничество и развитие“ възлага ежегодно изготвянето на проучване за изчисляване на процента остатъчни грешки, които са били пропуснати от всички проверки на ръководството, с цел да предотврати, открие и коригира грешките в цялата област под нейна отговорност. Проучването на процента остатъчни грешки не представлява ангажимент за изразяване на увереност или одит; то се базира на методология и наръчник относно процента остатъчни грешки, предоставени от ГД „Международно сътрудничество и развитие“.

(21)  Извършените от Сметната палата прегледи на проучванията на процента остатъчни грешки показват, че в сравнение с нейната собствена одитна дейност използваната при проучването методология включва много по-малък брой проверки на място (до девет) и има по-ограничен обхват за разглеждане на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Ето защо тази година Сметната палата коригира резултатите от проучването така, че да отразяват степента на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки. Като основа за корекцията послужиха констатациите от Декларацията за достоверност на Сметната палата за ЕФР за периода 2014—2017 г.

(22)  Сметната палата изчислява нивото на грешките въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата преценява, че процентът грешки в популацията е между 1,2 % и 9,1 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(23)  Например договори за строителни работи/доставки/услуги.

(24)  Съгласно член 287 от Договора за функционирането на Европейския съюз всяко физическо или юридическо лице, получило плащания от бюджета, изпраща на Сметната палата по нейно искане всички документи или информация, които са необходими за изпълнението на нейната задача.

(25)  Становище No 10/2018 на ЕСП относно предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество, точка 18.

(26)  За по-малко от 0,1 процентни пункта от процента грешки (1 случай) Комисията сама е допуснала грешка, а за 2,5 процентни пункта (11 случая) грешката е допусната от бенефициентите.

(27)  Тези грешки представляват 1,7 процентни пункта от изчисления процент грешки.

(28)  Плащанията за бюджетна подкрепа, финансирани от ЕФР през 2018 г., възлизат на 796 млн. евро.

(29)  ЕФР и общият бюджет на ЕС.

(30)  2016 г.: 1,7 %, 2017 г.: 1,18 %, и 2018 г.: 0,85 %.

(31)  В проучването от 2018 г. работа на място в държавите на изпълнение на проектите е извършена само при 5 от 219 проверени операции.

(32)  Дейността, свързана с процента остатъчни грешки, не е обхванала в достатъчна степен някои аспекти на процедурите за възлагане на обществени поръчки, като например основанията за отхвърляне на неуспелите кандидати или спазването от страна на спечелилия оферент на всички критерии за подбор и възлагане, нито е включвала проверка на процедурите за поканите за представяне на предложения или основанията за пряко отпускане.

(33)  Методът за изчисление, специфичен за процента остатъчни грешки, дава възможност за широка свобода на преценка при изчисляването на отделните грешки (например при липсващи документи и или по отношение на валидността на причината за липсващи документи).

(34)  Вж. Годишния доклад на ЕСП относно ЕФР за 2017 г., точки 34—38.

(35)  Вж. годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2018 г., стр. 69.

(36)  Това е най-добрата консервативна оценка на разходите, които са били разрешени през годината, но не отговарят на договорните и регулаторните разпоредби, приложими към момента на извършване на плащането.

(37)  Вж. годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ за 2018 г., стр. 69.

(38)  Сметната палата тества 12 нареждания за събиране на вземания, които възлизат на 10,5 млн. евро, или 58 % от цялата популация (18,2 млн. евро).

(39)  Тази година Сметната палата избра да проследи изпълнението на препоръките от 2015 г., тъй като по правило би следвало да е изминало достатъчно време, за да може Комисията да изпълни тези препоръки.

(40)  Целта на това проследяване е да се провери дали са въведени корективни мерки в отговор на препоръките на Сметната палата, а не да се прави оценка на ефективността на тяхното изпълнение.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ЕВРОПЕЙСКИТЕ ФОНДОВЕ ЗА РАЗВИТИЕ

| | 2018 г. | 2017 г. |
| --- | --- | --- |
| РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА |
| Общ брой операции | 139 | 142 |
| ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ |
| Изчислен процент грешки | 5,2 % | 4,5 % |
| Горна граница на процента грешки (UEL) | 9,1 % | |
| Долна граница на процента грешки (LEL) | 1,2 % | |

2018 г.

2017 г.

РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА

Общ брой операции

139

142

ОЦЕНКА НА ОТРАЖЕНИЕТО НА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ

Изчислен процент грешки

5,2 %

4,5 %

Горна граница на процента грешки (UEL)

9,1 %

Долна граница на процента грешки (LEL)

1,2 %

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ПЛАЩАНИЯ ОТ ЕФР ПРЕЗ 2018 г. ПО ОСНОВНИ РЕГИОНИ

Плащания по Европейския фонд за развитие – Африка

Image 68

| Източник: | Данни на картата от ©OpenStreetMap с лиценз на Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) и Европейска сметна палата, въз основа на консолидираните годишни отчети за 2018 г. на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР. |
| --- | --- |

Източник:

Плащания по Европейския фонд за развитие – Кариби и Тихоокеански басейн

Image 69

| Източник: | Данни на картата от ©OpenStreetMap с лиценз на Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) и Европейска сметна палата, въз основа на консолидираните годишни отчети за 2018 г. на Осмия, Деветия, Десетия и Единадесетия ЕФР. |
| --- | --- |

Източник:

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРЕДИШНИ ПРЕПОРЪКИ, СВЪРЗАНИ С ЕВРОПЕЙСКИТЕ ФОНДОВЕ ЗА РАЗВИТИЕ

| Година | Препоръка на Сметната палата | Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък |
| --- | --- | --- |
| Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Не е изпълнена | Не е приложима | Недостатъчни данни |
| В голяма степен | В известна степен |
| 2015 г. | Препоръка 1: да използва по-широко таблицата за осигуряване на качество при одити и проверки на разходите, извършвани пряко от бенефициентите; | | | | | x | |
| Препоръка 2: да адаптира изискванията за одитите и проверките на разходи с оглед да получи пълна и актуална информация относно действително извършените дейности, която е необходима за оценка на качеството на тези одити и проверки чрез новата таблица за осигуряване на качество; | x | | | | | |
| Препоръка 3: да прецени разходите и ползите от подобряването на мониторинга на одитите и проверките на разходи, пряко възложени от бенефициентите на външни изпълнители, като ги включи в ново одитно приложение; | x | | | | | |
| Препоръка 4: да налага съответни санкции на органите и организациите, които не изпълняват своите задължения за предоставяне на основна подкрепяща документация за целите на одитите на Сметната палата; | x | | | | | |
| Препоръка 5: за плащания при непряко управление с държавите бенефициенти i) да използва за обосновка на декларацията за достоверност статистически най-надеждните налични доказателства, и ii) да разграничава формите на подпомагане с различни рискови профили, както това се прави при плащанията, извършвани при пряко управление; | | x | | | | |
| Препоръка 6: да преразгледа прогнозата на своя бъдещ корективен капацитет, като изключи от изчислението i) събирането на вземания по неизползвано авансово финансиране и натрупаните лихви, и ii) отменените нареждания за събиране на вземания. | x | | | | | |

Година

Препоръка на Сметната палата

Анализ на Сметната палата на постигнатия напредък

Изцяло изпълнена

В процес на изпълнение

Не е изпълнена

Не е приложима

Недостатъчни данни

В голяма степен

В известна степен

2015 г.

Препоръка 1: да използва по-широко таблицата за осигуряване на качество при одити и проверки на разходите, извършвани пряко от бенефициентите;

x

Препоръка 2: да адаптира изискванията за одитите и проверките на разходи с оглед да получи пълна и актуална информация относно действително извършените дейности, която е необходима за оценка на качеството на тези одити и проверки чрез новата таблица за осигуряване на качество;

x

Препоръка 3: да прецени разходите и ползите от подобряването на мониторинга на одитите и проверките на разходи, пряко възложени от бенефициентите на външни изпълнители, като ги включи в ново одитно приложение;

x

Препоръка 4: да налага съответни санкции на органите и организациите, които не изпълняват своите задължения за предоставяне на основна подкрепяща документация за целите на одитите на Сметната палата;

x

Препоръка 5: за плащания при непряко управление с държавите бенефициенти i) да използва за обосновка на декларацията за достоверност статистически най-надеждните налични доказателства, и ii) да разграничава формите на подпомагане с различни рискови профили, както това се прави при плащанията, извършвани при пряко управление;

x

Препоръка 6: да преразгледа прогнозата на своя бъдещ корективен капацитет, като изключи от изчислението i) събирането на вземания по неизползвано авансово финансиране и натрупаните лихви, и ii) отменените нареждания за събиране на вземания.

x

---

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА НА ГОДИШНИЯ ДОКЛАД НА ЕВРОПЕЙСКАТА СМЕТНА ПАЛАТА ОТНОСНО ДЕЙНОСТИТЕ, ФИНАНСИРАНИ ОТ ОСМИЯ, ДЕВЕТИЯ, ДЕСЕТИЯ И ЕДИНАДЕСЕТИЯ ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ (ЕФР) ЗА ФИНАНСОВАТА 2018 ГОДИНА

Глава II — Декларация за достоверност на Европейската сметна палата относно европейските фондове за развитие

Каре 6 — Липса на сътрудничество от страна на международни организации

Комисията се свърза със съответните международни организации на всички равнища, за да улесни предоставянето на оправдателните документи, поискани от ЕСП. Понастоящем тя анализира конкретните случаи, посочени от ЕСП.

Комисията ще въведе система за непосредствено влизане във връзка с международните организации на централно равнище, когато техните операции са включени в извадката на ЕСП.

Годишен отчет за дейността и други управленски документи

| 27. | Що се отнася до системата за контрол на ГД „Международно сътрудничество и развитие“, преразгледаните технически задания (ТЗ) за проверките на разходите бяха приети в края на март 2018 г. Очаква се те да допринесат за подобряване на изпълнението на предварителните проверки. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Проучването на процента остатъчни грешки е един от елементите в процеса на изграждане на увереност. Ограниченията, отбелязани от ЕСП, са добре известни на Комисията и се вземат предвид от нея при оценяването на силните и слабите страни на системата ѝ за управление. Взети заедно, всички тези елементи гарантират, че информацията за управлението в годишния отчет за дейността на ГД „Международно сътрудничество и развитие“е представена вярно и точно. |
| --- | --- |

28.

| 30. | По отношение на наръчника за процента остатъчни грешки трябва да бъде постигнат баланс между изчерпателността и гъвкавостта на подробностите, включени в него и в методиката. Договор за проучването на процента остатъчни грешки се подписва всяка година, за да се запази известна гъвкавост при определянето на специфични изисквания. В този момент могат да бъдат взети предвид констатациите и препоръките на ЕСП. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Разликите в количествено измеримите грешки, установени от ЕСП, действително ще доведат до увеличаване на процента остатъчни грешки. Основната част от това увеличение обаче произтича само от една операция, която според Комисията е била осъществена при изключителни обстоятелства. Комисията не споделя заключението на ЕСП по този конкретен случай. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Този подход не се е променил в сравнение с предходната година. Грешките, установени в доклад за предишен контрол, на който се разчита изцяло, не се екстраполират, ако има доказателства, че Комисията е издала съответните нареждания за събиране на вземания или е коригирала окончателното плащане по действието въз основа на откритата недопустима сума.
  Част от работата на изпълнителя е да прави професионална преценка, за да се определи кога и в каква степен се допуска или се изисква екстраполиране на констатациите. |
| --- | --- |

32.

Част от работата на изпълнителя е да прави професионална преценка, за да се определи кога и в каква степен се допуска или се изисква екстраполиране на констатациите.

| 34. | Комисията ще разгледа начини за въвеждане на по-подробни насоки.
  Дори и за други сегменти, по отношение на които няма изразени резерви, усилията за упражняване на контрол не са намалени. В описанието на резервата е обяснено, че макар и тя да се отнася само до безвъзмездни средства при пряко управление, действията, свързани с други разходни области, също ще бъдат продължени. |
| --- | --- |

34.

Дори и за други сегменти, по отношение на които няма изразени резерви, усилията за упражняване на контрол не са намалени. В описанието на резервата е обяснено, че макар и тя да се отнася само до безвъзмездни средства при пряко управление, действията, свързани с други разходни области, също ще бъдат продължени.

Заключения и препоръки

Препоръка 1 (международни организации)

Комисията приема препоръката. Комисията ще въведе система за непосредствено влизане във връзка с международните организации на централно равнище, когато техните операции са включени в извадката на ЕСП.

Препоръка 2 (методика и наръчник за проучването на процента остатъчни грешки)

Комисията приема препоръката и ще разгледа начини за въвеждане на по-подробни насоки.

Глава III — Изпълнение

Каре 8
  — Примери за констатации, свързани с изпълнението

| б) | Застрашена е устойчивостта на проекта: Комисията предвижда технически одит и оценка за преценяване на състоянието на проекта и идентифициране на потенциалните рискове с цел да се обезпечи жизнеспособността на проекта. Комисията също така гарантира стриктно предприемане на последващи действия с всички участващи страни. |
| --- | --- |

б)

Застрашена е устойчивостта на проекта: Комисията предвижда технически одит и оценка за преценяване на състоянието на проекта и идентифициране на потенциалните рискове с цел да се обезпечи жизнеспособността на проекта. Комисията също така гарантира стриктно предприемане на последващи действия с всички участващи страни.

| в) | Закупените стоки/инсталации не се използват: Комисията ще разгледа двата случая, за да провери използването на съответното оборудване и инсталации. |
| --- | --- |

в)

Закупените стоки/инсталации не се използват: Комисията ще разгледа двата случая, за да провери използването на съответното оборудване и инсталации.

| г) | Не е спазен принципът на икономичност: Комисията би желала да подчертае, че приносът е одобрен в договор между двете международни организации и плащанията са извършени в съответствие с договорните разпоредби. В доклада за напредъка се потвърждават положителните резултати от серията, както е посочено в анализа на независими дружества за медийни проучвания. |
| --- | --- |

г)

Не е спазен принципът на икономичност: Комисията би желала да подчертае, че приносът е одобрен в договор между двете международни организации и плащанията са извършени в съответствие с договорните разпоредби. В доклада за напредъка се потвърждават положителните резултати от серията, както е посочено в анализа на независими дружества за медийни проучвания.

---