# Eiropas Savienības C 351/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 351 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 17. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 351

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 17. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2019/C 351/01 | Padomes Ieteikums (2019. gada 10. oktobris) par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu amatā | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 351/02 | Komisijas Atzinums (2019. gada 14. oktobris) par tādu radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies no Barsebäck kodolelektrostacijas (Zviedrija) demontāžas un Barsebäck radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas Nr. 2 darbības | 2 |
| 2019/C 351/03 | Komisijas Atzinums (2019. gada 14. oktobris) par kodolelektrostacijas Philippsburg KKP-2 (Bādenes-Virtembergas federālā zeme, Vācija) dezekspluatācijas un demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu | 4 |
| 2019/C 351/1 | Komisijas Atzinums (2019. gada 14. oktobris) par Ågesta augstspiediena smagā ūdens reaktora (Stokholma, Zviedrija) demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu (Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā) (2019/C .../...) | 5 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2019/C 351/01

Padomes Ieteikums (2019. gada 10. oktobris) par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu amatā

1

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2019/C 351/02

Komisijas Atzinums (2019. gada 14. oktobris) par tādu radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies no Barsebäck kodolelektrostacijas (Zviedrija) demontāžas un Barsebäck radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas Nr. 2 darbības

Barsebäck

Barsebäck

2

2019/C 351/03

Komisijas Atzinums (2019. gada 14. oktobris) par kodolelektrostacijas Philippsburg KKP-2 (Bādenes-Virtembergas federālā zeme, Vācija) dezekspluatācijas un demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu

Philippsburg KKP-2

4

2019/C 351/1

Komisijas Atzinums (2019. gada 14. oktobris) par Ågesta augstspiediena smagā ūdens reaktora (Stokholma, Zviedrija) demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu (Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā) (2019/C .../...)

Ågesta

5

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 351/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8721 – Owens Corning / Paroc) (
  1
  ) | 6 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 351/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8721 – Owens Corning / Paroc) (
  1
  )

Owens Corning / Paroc

1

6

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2019/C 351/06 | ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas – Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) ziņojums, kurā ierosināti grozījumi Padomes 2019. gada 12. marta secinājumu pielikumos, tostarp divu jurisdikciju svītrošana no saraksta; un norādījumu apstiprināšana | 7 |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 351/07 | Euro maiņas kurss — 2019. gada 16. oktobris | 10 |
| 2019/C 351/08 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 11 |
| 2019/C 351/09 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 12 |
| 2019/C 351/10 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 13 |
| 2019/C 351/11 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 14 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2019/C 351/06

ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas – Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) ziņojums, kurā ierosināti grozījumi Padomes 2019. gada 12. marta secinājumu pielikumos, tostarp divu jurisdikciju svītrošana no saraksta; un norādījumu apstiprināšana

7

Eiropas Komisija

2019/C 351/07

Euro maiņas kurss — 2019. gada 16. oktobris

10

2019/C 351/08

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

11

2019/C 351/09

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

12

2019/C 351/10

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

13

2019/C 351/11

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

14

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2019/C 351/12 | Norvēģijas Augstākās tiesas (Norges Høyesterett) 2019. gada 28. jūnija lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Melissa Colleen Campbell pret Norvēģijas valdību (Lieta E-4/19) | 15 |

V   Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2019/C 351/12

Norvēģijas Augstākās tiesas (Norges Høyesterett) 2019. gada 28. jūnija lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Melissa Colleen Campbell pret Norvēģijas valdību (Lieta E-4/19)

Norges Høyesterett

Melissa Colleen Campbell

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2019. gada 10. oktobris)

par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu amatā

(2019/C 351/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 283. panta 2. punktu un 139. panta 2. punktu,

ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 11.2. pantu,

AR ŠO IESAKA EIROPADOMEI:

Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā no 2020. gada 1. janvāra uz astoņu gadu pilnvaru laiku iecelt Fabio PANETTA kungu.

Briselē, 2019. gada 10. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LINTILÄ

---

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/2

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2019. gada 14. oktobris)

par tādu radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies no Barsebäck kodolelektrostacijas (Zviedrija) demontāžas un Barsebäck radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas Nr. 2 darbības

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

(2019/C 351/02)

Turpmāk izklāstītais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līgumu, neskarot nekādus papildu novērtējumus, kas jāveic saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saistības, kas izriet no tā un no sekundāriem tiesību aktiem (1).

2019. gada 23. maijā Eiropas Komisija saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu no Zviedrijas valdības saņēma vispārīgos datus attiecībā uz tādu radioaktīvo atkritumu apglabāšanas (2) plānu, kuri radušies no Barsebäck kodolelektrostacijas (Zviedrija) demontāžas un Barsebäck radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas Nr. 2 darbības.

Pamatojoties uz šiem datiem un papildu informāciju, kuru Komisija pieprasīja 2019. gada 26. jūnijā un kuru Zviedrijas iestādes sniedza 2019. gada 19. jūlijā, Komisija, apspriedusies ar ekspertu grupu, ir sagatavojusi šādu atzinumu.

| 1. | Attālums no Barsebäck objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Dāniju, ir 20 km. |
| --- | --- |

1.

Attālums no Barsebäck objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Dāniju, ir 20 km.

| 2. | Parastās Barsebäck kodolelektrostacijas demontāžas darbībās šķidro un gāzveida radioaktīvo efluentu izplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (3)).

  Barsebäck radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas Nr. 2 darbība šķidros un gāzveida radioaktīvos efluentus neradīs. |
| --- | --- |

2.

Parastās Barsebäck kodolelektrostacijas demontāžas darbībās šķidro un gāzveida radioaktīvo efluentu izplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (3)).

Barsebäck radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas Nr. 2 darbība šķidros un gāzveida radioaktīvos efluentus neradīs.

| 3. | Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Zviedrijā.
  Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, tiks atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. To veiks atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

3.

Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Zviedrijā.

Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, tiks atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. To veiks atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom).

| 4. | Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom).

Līdz ar to Komisija uzskata, ka, īstenojot tādu visu veidu radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānus, kuri radušies no i) Barsebäck kodolelektrostacijas demontāžas un ii) Barsebäck radioaktīvo atkritumu pagaidu glabātavas Nr. 2 darbības (abas atrodas Zviedrijā), ne normālos darbības apstākļos, ne pēc tāda veida un mēroga avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, nevienā citā dalībvalstī nerastos ūdens, augsnes vai gaisa telpas radioaktīva kontaminācija, kas būtu būtiska no iedzīvotāju veselības viedokļa, ņemot vērā noteikumus, kas izklāstīti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom).

Briselē, 2019. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijas loceklis

---

(1)  Piemēram, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību sīkāk būtu jāvērtē vidiskie aspekti. Komisija orientējoši vērš uzmanību uz noteikumiem Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES; tāpat šeit minama Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kā arī Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.

1

(2)  Radioaktīvo atkritumu apglabāšana Komisijas 2010. gada 11. oktobra Ieteikuma 2010/635/Euratom par Euratom līguma 37. panta piemērošanu (OV L 279, 23.10.2010., 36. lpp.) 1. punkta izpratnē.

2

Euratom

(3)  Padomes 2013. gada 5. decembra Direktīva 2013/59/Euratom, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.).

3

---

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/4

---

Komisijas Atzinums

(2019. gada 14. oktobris)

par kodolelektrostacijas Philippsburg KKP-2 (Bādenes-Virtembergas federālā zeme, Vācija) dezekspluatācijas un demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2019/C 351/03)

Turpmāk izklāstītais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līgumu, neskarot nekādus papildu novērtējumus, kas jāveic saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saistības, kas izriet no tā un no sekundāriem tiesību aktiem (1).

2018. gada 7. decembrī Eiropas Komisija saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu no Vācijas valdības saņēma vispārīgos datus attiecībā uz kodolelektrostacijas Philippsburg KKP-2 dezekspluatācijas un demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas (2) plānu.

Pamatojoties uz šiem datiem un papildu informāciju, kuru Komisija pieprasīja 2019. gada 29. janvārī un kuru Vācijas iestādes sniedza 2019. gada 2. jūlijā, un apspriedusies ar ekspertu grupu, Komisija ir pieņēmusi šādu atzinumu.

| 1. | Attālums starp objektu un tuvāko robežu ar citu dalībvalsti, šajā gadījumā Franciju, ir 35 km. |
| --- | --- |

1.

Attālums starp objektu un tuvāko robežu ar citu dalībvalsti, šajā gadījumā Franciju, ir 35 km.

| 2. | Normālos kodolelektrostacijas Philippsburg KKP-2 dezekspluatācijas un demontāžas apstākļos šķidro un gāzveida radioaktīvo efluentu izplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (3). |
| --- | --- |

2.

Normālos kodolelektrostacijas Philippsburg KKP-2 dezekspluatācijas un demontāžas apstākļos šķidro un gāzveida radioaktīvo efluentu izplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (3).

| 3. | Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Vācijā.
  Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, ir atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. Atbrīvošanu no kontroles veic atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā. |
| --- | --- |

3.

Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Vācijā.

Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, ir atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. Atbrīvošanu no kontroles veic atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā.

| 4. | Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvā. |
| --- | --- |

4.

Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvā.

Līdz ar to Komisija uzskata, ka, īstenojot tādu visu veidu radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies kodolelektrostacijas Philippsburg KKP-2 (Bādenes-Virtembergas federālā zeme, Vācija) dezekspluatācijas un demontāžas procesā, ne normālos darbības apstākļos, ne pēc tāda veida un mēroga avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, nevienā citā dalībvalstī nerastos ūdens, augsnes vai gaisa telpas radioaktīva kontaminācija, kas būtu būtiska no iedzīvotāju veselības viedokļa, ņemot vērā noteikumus, kas izklāstīti Drošības pamatstandartu direktīvā.

Briselē, 2019. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijas loceklis

---

(1)  Piemēram, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību sīkāk būtu jāvērtē vidiskie aspekti. Komisija orientējoši vērš uzmanību uz noteikumiem Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES; tāpat šeit minama Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kā arī Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.

1

(2)  Radioaktīvo atkritumu apglabāšana Komisijas 2010. gada 11. oktobra Ieteikuma 2010/635/Euratom par Euratom līguma 37. panta piemērošanu (OV L 279, 23.10.2010., 36. lpp.) 1. punkta izpratnē.

2

Euratom

(3)  Padomes 2013. gada 5. decembra Direktīva 2013/59/Euratom, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp).

3

---

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/5

---

Komisijas Atzinums

(2019. gada 14. oktobris)

par Ågesta augstspiediena smagā ūdens reaktora (Stokholma, Zviedrija) demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

(2019/C 351/04)

Turpmāk izklāstītais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līgumu, neskarot nekādus papildu novērtējumus, kas jāveic saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saistības, kas izriet no tā un no sekundāriem tiesību aktiem (1).

2019. gada 23. maijā Eiropas Komisija saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu no Zviedrijas valdības saņēma vispārīgos datus attiecībā uz Ågesta augstspiediena smagā ūdens reaktora (Stokholma, Zviedrija) demontāžas procesā radušos radioaktīvo atkritumu apglabāšanas (2) plānu.

Pamatojoties uz šiem datiem un papildu informāciju, ko Komisija pieprasīja 2019. gada 25. jūnijā un ko Zviedrijas iestādes sniedza 2019. gada 19. jūlijā, Komisija, apspriedusies ar ekspertu grupu, ir sagatavojusi šādu atzinumu.

| 1. | Attālums no objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Somiju, ir 130 km. |
| --- | --- |

1.

Attālums no objekta līdz tuvākajai robežai ar kādu citu dalībvalsti, šajā gadījumā Somiju, ir 130 km.

| 2. | Parastās demontāžas darbības šķidru radioaktīvo efluentu izplūdi neizraisīs.
  Normālos demontāžas apstākļos gāzveida radioaktīvo efluentu noplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvā (Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (3)). |
| --- | --- |

2.

Parastās demontāžas darbības šķidru radioaktīvo efluentu izplūdi neizraisīs.

Normālos demontāžas apstākļos gāzveida radioaktīvo efluentu noplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku citas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti drošības pamatstandartu direktīvā (Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (3)).

| 3. | Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Zviedrijā.
  Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, tiks atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. To veiks atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

3.

Cietos radioaktīvos atkritumus īslaicīgi uzglabā pašā objektā pirms to pārvešanas uz licencētajām apstrādes vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Zviedrijā.

Cietie materiāli un materiālu atlikumi, kas nav radioaktīvi un atbilst atbrīvojuma līmeņiem, tiks atbrīvoti no regulatīvās kontroles, un tos varēs vai nu nodot apglabāšanai kā konvencionālos atkritumus, vai nodot atkalizmantošanai vai reciklēšanai. To veiks atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom).

| 4. | Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

Ja pēc tāda veida un apmēra avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu citas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom).

Līdz ar to Komisija uzskata, ka, īstenojot tādu visu veidu radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri radušies Ågesta augstspiediena smagā ūdens reaktora (Stokholma, Zviedrija) demontāžas procesā, ne normālos darbības apstākļos, ne pēc tāda veida un mēroga avārijām, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, nevienā citā dalībvalstī nerastos ūdens, augsnes vai gaisa telpas radioaktīva kontaminācija, kas būtu būtiska no iedzīvotāju veselības viedokļa, ņemot vērā noteikumus, kas izklāstīti Drošības pamatstandartu direktīvā (Direktīva 2013/59/Euratom).

Briselē, 2019. gada 14. oktobrī

Briselē, 2019. gada 14. oktobrī

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijas loceklis

---

(1)  Piemēram, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību sīkāk būtu jāvērtē vidiskie aspekti. Komisija orientējoši vērš uzmanību uz noteikumiem Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES; tāpat šeit minama Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kā arī Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.

1

(2)  Radioaktīvo atkritumu apglabāšana Komisijas 2010. gada 11. oktobra Ieteikuma 2010/635/Euratom par Euratom līguma 37. panta piemērošanu (OV L 279, 23.10.2010., 36. lpp.) 1. punkta izpratnē.

2

Euratom

(3)  Padomes 2013. gada 5. decembra Direktīva 2013/59/Euratom, ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.).

3

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/6

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8721 – Owens Corning / Paroc)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 351/05)

Komisija 2018. gada 30. janvārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32018M8721. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32018M8721. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/7

---

ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas – Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) ziņojums, kurā ierosināti grozījumi Padomes 2019. gada 12. marta secinājumu pielikumos, tostarp divu jurisdikciju svītrošana no saraksta; un norādījumu apstiprināšana

(2019/C 351/06)

Ar publicēšanas dienu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Padomes 2019. gada 12. marta secinājumu par pārskatītu ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (1) (ar grozījumiem, kas izdarīti 2019. gada 22. maijā (2) un 2019. gada 21. jūnijā (3)), I un II pielikumu aizstāj ar šādu jaunu I un II pielikumu:

„I PIELIKUMS

ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas

1.   ASV Samoa

ASV Samoa nepiemēro nekādu automātisku finanšu informācijas apmaiņu, nav parakstījusi un ratificējusi (tostarp ar tās jurisdikcijas starpniecību, no kuras tā ir atkarīga) ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem), nav apņēmusies piemērot minimālos BEPS apkarošanas standartus un nav apņēmusies pievērsties šiem jautājumiem.

2.   Beliza

Beliza vēl nav grozījusi vai atcēlusi vienu kaitējošu preferenciālo nodokļu režīmu.

Belizas apņemšanās līdz 2019. gada beigām grozīt vai atcelt tās no jauna konstatēto kaitējošo preferenciālo nodokļu režīmu tiks pārraudzīta.

3.   Fidži

Fidži vēl nav grozījusi vai atcēlusi savus kaitējošos preferenciālos nodokļu režīmus.

Tiks turpināts pārraudzīt Fidži apņemšanos līdz 2019. gada beigām izpildīt 1.2., 1.3. un 3.1. kritēriju.

4.   Guama

Guama nepiemēro nekādu automātisku finanšu informācijas apmaiņu, nav parakstījusi un ratificējusi (tostarp ar tās jurisdikcijas starpniecību, no kuras tā ir atkarīga) ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem), nav apņēmusies piemērot minimālos BEPS apkarošanas standartus un nav apņēmusies pievērsties šiem jautājumiem.

5.   Omāna

Omāna nepiemēro nekādu automātisku finanšu informācijas apmaiņu, nav parakstījusi un ratificējusi ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem) un vēl nav atrisinājusi šos jautājumus.

6.   Samoa

Samoa ir kaitējošs preferenciāls nodokļu režīms, un tā nav apņēmusies pievērsties šim jautājumam.

Turklāt Samoa bija apņēmusies līdz 2018. gada beigām izpildīt 3.1. kritēriju, bet nav atrisinājusi šo jautājumu.

7.   Trinidāda un Tobāgo

Trinidādai un Tobāgo Pasaules forums par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā ir piešķīris reitingu “neatbilstīga” attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma.

Trinidādas un Tobāgo apņemšanās līdz 2019. gada beigām izpildīt 1.1., 1.2., 1.3. un 2.1. kritēriju tiks pārraudzīta.

8.   ASV Virdžīnu Salas

ASV Virdžīnu Salas nepiemēro nekādu automātisku finanšu informācijas apmaiņu, nav parakstījušas un ratificējušās (tostarp ar tās jurisdikcijas starpniecību, no kuras tās ir atkarīgas) ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību (ar grozījumiem), tām ir kaitējoši preferenciālie nodokļu režīmi, un tās nav apņēmušās piemērot minimālos BEPS apkarošanas standartus un nav apņēmušās pievērsties šiem jautājumiem.

9.   Vanuatu

Vanuatu veicina tādas ārzonas struktūras un procedūras, kuru nolūks ir piesaistīt peļņu bez reālas ekonomiskās būtības, un šo jautājumu vēl nav atrisinājusi.

II PIELIKUMS

Pašreizējais stāvoklis sadarbībā ar ES attiecībā uz paustajām saistībām īstenot labas nodokļu pārvaldības principus

1.   Pārredzamība

1.1.   Apņemšanās īstenot automātisku informācijas apmaiņu, vai nu parakstot Daudzpusējo kompetentās iestādes nolīgumu, vai slēdzot divpusējus nolīgumus

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gada beigām īstenot automātisku informācijas apmaiņu:

| Palau un Turcija. |
| --- |

Palau un Turcija.

1.2.   Dalība Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā (“Pasaules forums”) un apmierinošs reitings attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma

Šādas jurisdikcijas, kuras bija apņēmušās iegūt pietiekamu reitingu līdz 2018. gada beigām, gaida papildu pārskatīšanu, ko veiks Pasaules forums:

| Angilja, Māršala Salas un Kirasao. |
| --- |

Angilja, Māršala Salas un Kirasao.

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gada beigām kļūt par Pasaules foruma loceklēm un/vai iegūt pietiekamu reitingu:

| Jordānija, Palau, Turcija un Vjetnama. |
| --- |

Jordānija, Palau, Turcija un Vjetnama.

1.3.   Parakstīta un ratificēta ESAO daudzpusējā Konvencija par savstarpēju administratīvo palīdzību vai nolīgumu tīkls, kas aptver visas ES dalībvalstis

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gada beigām parakstīt un ratificēt ESAO daudzpusējo Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību vai ieviest nolīgumu tīklu, kas aptver visas ES dalībvalstis:

| Armēnija, Bosnija un Hercegovina, Botsvāna, Jordānija, Kaboverde, Maldīvija, Melnkalne, Mongolija, Namībija, Palau, Svatini, Taizeme, Vjetnama un Ziemeļmaķedonijas Republika. |
| --- |

Armēnija, Bosnija un Hercegovina, Botsvāna, Jordānija, Kaboverde, Maldīvija, Melnkalne, Mongolija, Namībija, Palau, Svatini, Taizeme, Vjetnama un Ziemeļmaķedonijas Republika.

2.   Taisnīga nodokļu politika

2.1.   Kaitējošu nodokļu režīmu esamība

Šādai jurisdikcijai, kura bija apņēmusies līdz 2018. gada beigām grozīt vai atcelt savus kaitējošos nodokļu režīmus, kas attiecas uz ražošanas darbībām un līdzīgām mazāk mobilām darbībām, un kura 2018. gadā uzrādīja reālu progresu šo reformu iniciēšanā, tika dots laiks līdz 2019. gada beigām pielāgot savus tiesību aktus:

| Maroka. |
| --- |

Maroka.

Šādām jurisdikcijām, kuras bija apņēmušās līdz 2018. gada beigām grozīt vai atcelt savus kaitējošos nodokļu režīmus, bet kuras to nevarēja izdarīt sakarā ar īstiem institucionāliem vai konstitucionāliem jautājumiem, neraugoties uz reālu progresu 2018. gadā, tika dots laiks līdz 2019. gada beigām pielāgot savus tiesību aktus:

| Kuka Salas un Maldīvija. |
| --- |

Kuka Salas un Maldīvija.

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās grozīt vai atcelt kaitējošos nodokļu režīmus līdz 2019. gada beigām:

| Antigva un Barbuda, Austrālija, Kirasao, Maroka, Namībija, Seišelas, Sentkitsa un Nevisa un Sentlūsija. |
| --- |

Antigva un Barbuda, Austrālija, Kirasao, Maroka, Namībija, Seišelas, Sentkitsa un Nevisa un Sentlūsija.

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās grozīt vai atcelt kaitējošos nodokļu režīmus līdz 2020. gada beigām:

| Jordānija. |
| --- |

Jordānija.

2.2.   Tādu nodokļu sistēmu esamība, kas sekmē ārzonas struktūras, kuras piesaista peļņu bez reālas ekonomiskās darbības

Šādām jurisdikcijām, kuras ir apņēmušās pievērsties bažām saistībā ar ekonomisko būtību kolektīvo investīciju fondu jomā, ir iesaistījušās pozitīvā dialogā ar grupu un joprojām sadarbojas, tika dots laiks līdz 2019. gada beigām pielāgot savus tiesību aktus.

| Bahamu Salas, Bermudu Salas, Britu Virdžīnu Salas un Kaimanu Salas. |
| --- |

Bahamu Salas, Bermudu Salas, Britu Virdžīnu Salas un Kaimanu Salas.

Šāda jurisdikcija ir apņēmusies līdz 2019. gadam pievērsties bažām attiecībā uz ekonomisko būtību:

| Barbadosa. |
| --- |

Barbadosa.

3.   
  BEPS apkarošanas pasākumi

3.1.   Dalība BEPS jomā izveidotajā iekļaujošajā satvarā vai apņemšanās īstenot EASO minimālos BEPS apkarošanas standartus

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2019. gada beigām kļūt par BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara loceklēm vai īstenot ESAO minimālos BEPS apkarošanas standartus:

| Jordānija un Melnkalne. |
| --- |

Jordānija un Melnkalne.

Šādas jurisdikcijas ir apņēmušās kļūt par BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara loceklēm vai īstenot ESAO minimālos BEPS apkarošanas standartus tad, kad un ja šāda apņemšanās kļūs relevanta:

| Nauru, Niue un Palau. |
| --- |

Nauru, Niue un Palau.

---

(1)  OV C 114, 26.3.2019., 2. lpp.

1

(2)  OV C 176, 22.5.2019., 2. lpp.

2

(3)  OV C 210, 21.6.2019., 8. lpp.

3

---

Eiropas Komisija

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/10

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 16. oktobris

(2019/C 351/07)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1025 |
| JPY | Japānas jena | 119,90 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4712 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86560 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,8358 |
| CHF | Šveices franks | 1,0997 |
| ISK | Islandes krona | 138,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,1465 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,758 |
| HUF | Ungārijas forints | 333,02 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2955 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7561 |
| TRY | Turcijas lira | 6,5076 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6394 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4563 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6500 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7653 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5138 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 310,51 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,5129 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8270 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4338 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 662,11 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6250 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,845 |
| RUB | Krievijas rublis | 70,8212 |
| THB | Taizemes bāts | 33,533 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,6024 |
| MXN | Meksikas peso | 21,2053 |
| INR | Indijas rūpija | 78,7680 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1025

JPY

Japānas jena

119,90

DKK

Dānijas krona

7,4712

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86560

SEK

Zviedrijas krona

10,8358

CHF

Šveices franks

1,0997

ISK

Islandes krona

138,30

NOK

Norvēģijas krona

10,1465

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,758

HUF

Ungārijas forints

333,02

PLN

Polijas zlots

4,2955

RON

Rumānijas leja

4,7561

TRY

Turcijas lira

6,5076

AUD

Austrālijas dolārs

1,6394

CAD

Kanādas dolārs

1,4563

HKD

Hongkongas dolārs

8,6500

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7653

SGD

Singapūras dolārs

1,5138

KRW

Dienvidkorejas vona

1 310,51

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,5129

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8270

HRK

Horvātijas kuna

7,4338

IDR

Indonēzijas rūpija

15 662,11

MYR

Malaizijas ringits

4,6250

PHP

Filipīnu peso

56,845

RUB

Krievijas rublis

70,8212

THB

Taizemes bāts

33,533

BRL

Brazīlijas reāls

4,6024

MXN

Meksikas peso

21,2053

INR

Indijas rūpija

78,7680

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/11

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2019/C 351/08)

Image 1

Valsts puse jaunajai 2 euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Vācija

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus (1), lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām 2 euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts: Vācija

Piemiņas monētas tematika: 30. gadadiena kopš Berlīnes mūra krišanas.

Dizainparauga apraksts: Pirms trīsdesmit gadiem krita Berlīnes mūris. Šis notikums ietekmēja ne tikai Vācijas sabiedrību, bet arī atstāja sekas visā pasaulē. 1989. gada 9. novembrī tas iezīmēja aukstā kara beigas un miera iestāšanos pēc vairākus gadu desmitus ilgušas starptautiskās spriedzes. Eiropas līmenī tas bija pirmais solis ceļā uz vienas no Eiropas Savienības vadošo valstu atkalapvienošanos. Šīs būtiskās pārmaiņas vēlāk tika iemūžinātas Maskavas līgumā, kuru parakstīja arī Francija. Tad Eiropas Savienība uzņēma 16 miljonus jaunu iedzīvotāju tikai viena gada laikā; pēc strukturālās un ekonomiskās ietekmes tas līdzinājās jaunas valsts uzņemšanai!

Monētas dizainparaugs attēlo Berlīnes mūri ar atvērumu tā centrālajā daļā, caur kuru iziet gavilējošs pūlis, un virs tā lido baloži (starptautiskā miera simbols). Fonā ir redzami Brandenburgas vārti – Berlīnes izcilākais simbols. Vienā mūra pusē ir uzraksts “30 Jahre Mauerfall” (30. gadadiena kopš Berlīnes mūra krišanas). Dizainparauga apakšējā daļā ir norādīts emisijas gads “2019”, savukārt apakšējā labajā pusē ir redzama emitentvalsts norāde “D”.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas lēstais apjoms: 30 000 000

Emisijas datums: 2019. gada septembris/oktobris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm sk. OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Sk. Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/12

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2019/C 351/09)

Image 2

Valsts puse jaunajai 2 euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Somija

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus (1) lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, no kuriem viens ir tāds, ka emitēt var tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām 2 euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts: Somija

Piemiņas monētas tematika: Somijas konstitūcija

Dizainparauga apraksts: uz dizainparauga ir attēloti trīs apļveida laukumi, kas savienojas monētas vidū. Šie trīs laukumi simbolizē trias politica – varas sadalījumu trīs dažādās jomās, proti, likumdošanas varā, izpildvarā un tiesu varā. Emisijas gads “2019” ir norādīts vidusdaļas kreisajā pusē. Emitentvalsts norāde “FI” un kaltuves zīme ir apakšdaļas labajā pusē.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas apjoms: 500 000

Emisijas datums: 2019. gada septembris/oktobris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm sk. OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Sk. Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/13

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2019/C 351/10)

Image 3

Valsts puse jaunajai 2 euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Lietuva

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus (1), lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām 2 euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts: Lietuva

Piemiņas monētas tematika: Žemaitija (Lietuvas etnogrāfiskie reģioni).

Dizainparauga apraksts: dizainparaugā ir redzams lācis, kurš nostājies uz pakaļkājām un kuram ap kaklu ir ķēde. Šis lācis kopš 16. gadsimta ir bijis attēlots uz Žemaitijas ģerboņa. Aiz lāča ir vairogs, virs kura atrodas kronis un kuru tur bruņinieks (drosmes, uzupurēšanās un patriotisma simbols) un dieviete ar enkuru rokā (cerības simbols). Apakšā ir uzraksts latīņu valodā “PATRIA UNA” (viena tēvzeme). Dizainparaugam apkārt puslokā ir uzraksti “LIETUVA” un “ŽEMAITIJA”, emisijas gads “2019” un Lietuvas monētu kaltuves zīme.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas lēstais apjoms: 500 000

Emisijas datums: 2019. gada trešais ceturksnis.

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm sk. OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Sk. Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/14

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2019/C 351/11)

Image 4

Valsts puse jaunajai 2 euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Lietuva

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus (1), lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām 2 euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts: Lietuva

Piemiņas monētas tematika: sutartines (lietuviešu daudzbalsīgās tautasdziesmas, kas iekļautas UNESCO Cilvēces nemateriālā kultūras mantojuma reprezentatīvajā sarakstā).

Dizainparauga apraksts: dizainparaugā ir attēloti lineāri motīvi, kas simbolizē unikālā Lietuvas mantojuma – tautasdziesmu sutartiņu – polifoniskās melodijas. Līnijas paplašinās un atkal sašaurinās, ievērpjoties virpulī, kas rotāts ar dažādām ģeometriskām un dabas motīvu figūrām. Puslokā ir izvietota emitentvalsts norāde “LIETUVA”, kā arī uzraksts “SUTARTINĖS” (lietuviešu daudzbalsīgās tautasdziesmas sutartines) un emisijas gads “2019”. Ir attēlota arī Lietuvas monētu kaltuves zīme.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas lēstais apjoms: 500 000

Emisijas datums: 2019. gada trešais ceturksnis.

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm sk. OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Sk. Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

V Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 17.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 351/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 351/15

---

Norvēģijas Augstākās tiesas (Norges Høyesterett) 2019. gada 28. jūnija lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Melissa Colleen Campbell pret Norvēģijas valdību

(Lieta E-4/19)

(2019/C 351/12)

Norges Høyesterett (Norvēģijas Augstākā tiesa) ar 2019. gada 28. jūnija vēstuli, kuru Tiesas kanceleja saņēma 2019. gada 28. jūnijā, lūdza EBTA Tiesu sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Melissa Colleen Campbell pret Norvēģijas valdību par šādiem jautājumiem:

| 1. | Ņemot vērā ES Tiesas neseno judikatūru, kurā ir saglabāts virspalātas 2014. gada 12. marta viedoklis lietā C-456/12 O. un B. par atvasinātajām uzturēšanās tiesībām, un pamatojoties uz viendabīguma principu, – vai Direktīvas 2004/38/EK 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts, to lasot saistībā ar direktīvas 7. panta 2. punktu, ir analoģiski piemērojams situācijā, kurā EEZ pilsonis atgriežas izcelsmes valstī kopā ar ģimenes locekli? |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā ES Tiesas neseno judikatūru, kurā ir saglabāts virspalātas 2014. gada 12. marta viedoklis lietā C-456/12 O. un B. par atvasinātajām uzturēšanās tiesībām, un pamatojoties uz viendabīguma principu, – vai Direktīvas 2004/38/EK 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts, to lasot saistībā ar direktīvas 7. panta 2. punktu, ir analoģiski piemērojams situācijā, kurā EEZ pilsonis atgriežas izcelsmes valstī kopā ar ģimenes locekli?

| 2. | Ko nozīmē prasība par “nepārtrauktu” uzturēšanos saskaņā ar direktīvu, kā izklāstīts 80. punktā EBTA Tiesas 2016. gada 26. jūlija spriedumā lietā E-28/15 Jabbi? Būtu īpaši lietderīgi, ja EBTA Tiesa varētu sniegt piezīmes par:






  a) | to, vai (un cik lielā mērā) var būt pārtraukumi uzturēšanās periodā; un |
| --- | --- | --- |

2.

Ko nozīmē prasība par “nepārtrauktu” uzturēšanos saskaņā ar direktīvu, kā izklāstīts 80. punktā EBTA Tiesas 2016. gada 26. jūlija spriedumā lietā E-28/15 Jabbi? Būtu īpaši lietderīgi, ja EBTA Tiesa varētu sniegt piezīmes par:

a)

to, vai (un cik lielā mērā) var būt pārtraukumi uzturēšanās periodā; un

| b) | to, vai iespējamā pārtraukuma iemesls (piemēram, ar darbu saistītu iemeslu dēļ) var būt svarīgs, izvērtējot, vai uzturēšanās ir nepārtraukta direktīvas nozīmē. |
| --- | --- |

b)

to, vai iespējamā pārtraukuma iemesls (piemēram, ar darbu saistītu iemeslu dēļ) var būt svarīgs, izvērtējot, vai uzturēšanās ir nepārtraukta direktīvas nozīmē.

| 3. | Ko paredz nosacījums, ka EEZ pilsoņa uzturēšanās uzņēmējā valstī ir jābūt “faktiskai, lai viņš varētu izveidot ģimenes dzīvi šajā valstī”, kā minēts, inter alia, 80. punktā EBTA Tiesas 2016. gada 26. jūlija spriedumā lietā E-28/15 Jabbi; 51. punktā ES Tiesas 2014. gada 12. marta spriedumā lietā C-456/12 O. un B., to lasot saistībā ar sprieduma 56. un 57. punktu; un 24. un 26. punktā Tiesas 2018. gada 5. jūnija spriedumā lietā C-673/16 Coman, un lasot, arī ņemot vērā direktīvas 35. panta noteikumu par tiesību ļaunprātīgu izmantošanu? |
| --- | --- |

3.

Ko paredz nosacījums, ka EEZ pilsoņa uzturēšanās uzņēmējā valstī ir jābūt “faktiskai, lai viņš varētu izveidot ģimenes dzīvi šajā valstī”, kā minēts, inter alia, 80. punktā EBTA Tiesas 2016. gada 26. jūlija spriedumā lietā E-28/15 Jabbi; 51. punktā ES Tiesas 2014. gada 12. marta spriedumā lietā C-456/12 O. un B., to lasot saistībā ar sprieduma 56. un 57. punktu; un 24. un 26. punktā Tiesas 2018. gada 5. jūnija spriedumā lietā C-673/16 Coman, un lasot, arī ņemot vērā direktīvas 35. panta noteikumu par tiesību ļaunprātīgu izmantošanu?

---