# Euroopa Liidu C 337/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 337 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik7. oktoober 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 337

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik7. oktoober 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2019/C 337/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2019/C 337/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2019/C 337/02 | kohtuasi C-382/19 P: Ralph Pethke 15. mail 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 5. märtsi 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-169/17: Ralph Pethke versus EUIPO | 2 |
| 2019/C 337/03 | kohtuasi C-446/19 P: Stephan Fleigi 12. juunil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. aprilli 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-492/17: Stephan Fleig versus Euroopa välisteenistus | 3 |
| 2019/C 337/04 | kohtuasi C-487/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy (Poola) 26. juunil 2019 – W.Ż. | 4 |
| 2019/C 337/05 | kohtuasi C-488/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa) 26. juunil 2019 – Minister for Justice and Equality versus JR | 5 |
| 2019/C 337/06 | kohtuasi C-495/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Poznaniu (Poola) 26. juunil 2019 – Kancelaria Medius SA z siedzibą w Krakowie versus RN | 6 |
| 2019/C 337/07 | kohtuasi C-508/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy (Poola) 3. juulil 2019 – M.F. versus J.M. | 6 |
| 2019/C 337/08 | kohtuasi C-519/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 9. juulil 2019 – Passenger Rights spółka akcyjna, asukoht Varssavi versus Ryanair DAC, asukoht Dublin (Iirimaa) | 7 |
| 2019/C 337/09 | kohtuasi C-566/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel (Luksemburg) 25. juulil 2019 – Parquet général du Grand-Duché de Luxembourg versus JR | 8 |
| | Üldkohus |
| 2019/C 337/10 | kohtuasi T-540/19: 30. juulil 2019 esitatud hagi – Sharif versus nõukogu | 9 |
| 2019/C 337/11 | kohtuasi T-541/19: 1. augustil 2019 esitatud hagi – Shindler jt versus nõukogu | 10 |
| 2019/C 337/12 | kohtuasi T-542/19: 5. augustil 2019 esitatud hagi – FV versus nõukogu | 11 |
| 2019/C 337/13 | kohtuasi T-543/19: 30. juulil 2019 esitatud hagi – Rumeenia versus komisjon | 12 |
| 2019/C 337/14 | kohtuasi T-548/19: 6. augustil 2019 esitatud hagi – Riginos Emporiki kai Mesitiki versus EUIPO – Honda Motor (ONDA 1962) | 14 |
| 2019/C 337/15 | kohtuasi T-549/19: 8. augustil 2019 esitatud hagi – Medac Gesellschaft für klinische Spezialpräparate versus komisjon | 15 |
| 2019/C 337/16 | kohtuasi T-550/19: 1. augustil 2019 esitatud hagi – Nitto Pharmaceutical Industries versus EUIPO – Chiesi Farmaceutici (NOSTER) | 16 |
| 2019/C 337/17 | kohtuasi T-553/19: 8. augustil 2019 esitatud hagi – Perfect Bar versus EUIPO (PERFECT BAR) | 17 |
| 2019/C 337/18 | kohtuasi T-562/19: 14. augustil 2019 esitatud hagi – Klein versus komisjon | 18 |
| 2019/C 337/19 | kohtuasi T-563/19: 14. augustil 2019 esitatud hagi – Perfect Bar versus EUIPO (PERFECT Bar) | 19 |
| 2019/C 337/20 | kohtuasi T-564/19: 14. augustil 2019 esitatud hagi – Lozano Arana jt versus EUIPO - Coltejer (LIBERTADOR) | 19 |
| 2019/C 337/21 | kohtuasi T-574/19: 16. augustil 2019 esitatud hagi – Tinnus Enterprises versus EUIPO – Mystic Products Import & Export and Koopman International (Pihusti) | 20 |
| 2019/C 337/22 | kohtuasi T-579/19: 20. augustil 2019 esitatud hagi – The KaiKai Company Jaeger Wichmann versus EUIPO (Võimlemis- või sporditarbed) | 21 |
| 2019/C 337/23 | kohtuasi T-588/19: 27. augustil 2019 esitatud hagi – Novomatic versus EUIPO - adp Gauselmann (Power Stars) | 22 |
| 2019/C 337/24 | kohtuasi T-589/19: 27. augustil 2019 esitatud hagi – Gothe und Kunz versus EUIPO - Aldi Einkauf (FAIR ZONE) | 23 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2019/C 337/02

kohtuasi C-382/19 P: Ralph Pethke 15. mail 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 5. märtsi 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-169/17: Ralph Pethke versus EUIPO

2

2019/C 337/03

kohtuasi C-446/19 P: Stephan Fleigi 12. juunil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. aprilli 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-492/17: Stephan Fleig versus Euroopa välisteenistus

3

2019/C 337/04

kohtuasi C-487/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy (Poola) 26. juunil 2019 – W.Ż.

4

2019/C 337/05

kohtuasi C-488/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa) 26. juunil 2019 – Minister for Justice and Equality versus JR

5

2019/C 337/06

kohtuasi C-495/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Poznaniu (Poola) 26. juunil 2019 – Kancelaria Medius SA z siedzibą w Krakowie versus RN

6

2019/C 337/07

kohtuasi C-508/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy (Poola) 3. juulil 2019 – M.F. versus J.M.

6

2019/C 337/08

kohtuasi C-519/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 9. juulil 2019 – Passenger Rights spółka akcyjna, asukoht Varssavi versus Ryanair DAC, asukoht Dublin (Iirimaa)

7

2019/C 337/09

kohtuasi C-566/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel (Luksemburg) 25. juulil 2019 – Parquet général du Grand-Duché de Luxembourg versus JR

8

Üldkohus

2019/C 337/10

kohtuasi T-540/19: 30. juulil 2019 esitatud hagi – Sharif versus nõukogu

9

2019/C 337/11

kohtuasi T-541/19: 1. augustil 2019 esitatud hagi – Shindler jt versus nõukogu

10

2019/C 337/12

kohtuasi T-542/19: 5. augustil 2019 esitatud hagi – FV versus nõukogu

11

2019/C 337/13

kohtuasi T-543/19: 30. juulil 2019 esitatud hagi – Rumeenia versus komisjon

12

2019/C 337/14

kohtuasi T-548/19: 6. augustil 2019 esitatud hagi – Riginos Emporiki kai Mesitiki versus EUIPO – Honda Motor (ONDA 1962)

14

2019/C 337/15

kohtuasi T-549/19: 8. augustil 2019 esitatud hagi – Medac Gesellschaft für klinische Spezialpräparate versus komisjon

15

2019/C 337/16

kohtuasi T-550/19: 1. augustil 2019 esitatud hagi – Nitto Pharmaceutical Industries versus EUIPO – Chiesi Farmaceutici (NOSTER)

16

2019/C 337/17

kohtuasi T-553/19: 8. augustil 2019 esitatud hagi – Perfect Bar versus EUIPO (PERFECT BAR)

17

2019/C 337/18

kohtuasi T-562/19: 14. augustil 2019 esitatud hagi – Klein versus komisjon

18

2019/C 337/19

kohtuasi T-563/19: 14. augustil 2019 esitatud hagi – Perfect Bar versus EUIPO (PERFECT Bar)

19

2019/C 337/20

kohtuasi T-564/19: 14. augustil 2019 esitatud hagi – Lozano Arana jt versus EUIPO - Coltejer (LIBERTADOR)

19

2019/C 337/21

kohtuasi T-574/19: 16. augustil 2019 esitatud hagi – Tinnus Enterprises versus EUIPO – Mystic Products Import & Export and Koopman International (Pihusti)

20

2019/C 337/22

kohtuasi T-579/19: 20. augustil 2019 esitatud hagi – The KaiKai Company Jaeger Wichmann versus EUIPO (Võimlemis- või sporditarbed)

21

2019/C 337/23

kohtuasi T-588/19: 27. augustil 2019 esitatud hagi – Novomatic versus EUIPO - adp Gauselmann (Power Stars)

22

2019/C 337/24

kohtuasi T-589/19: 27. augustil 2019 esitatud hagi – Gothe und Kunz versus EUIPO - Aldi Einkauf (FAIR ZONE)

23

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2019/C 337/01)

Viimane väljaanne

ELT C 328, 30.9.2019

Eelmised väljaanded

ELT C 319, 23.9.2019

ELT C 312, 16.9.2019

ELT C 305, 9.9.2019

ELT C 295, 2.9.2019

ELT C 288, 26.8.2019

ELT C 280, 19.8.2019

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/2

---

Ralph Pethke 15. mail 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 5. märtsi 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-169/17: Ralph Pethke versus EUIPO

(kohtuasi C-382/19 P)

(2019/C 337/02)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Ralph Pethke (esindaja: advokaat H. Tettenborn)

Teine menetlusosaline: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Apellandi nõuded

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 5. märtsi 2019. aasta otsus kohtuasjas T-169/17; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 5. märtsi 2019. aasta otsus kohtuasjas T-169/17;

| — | tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) tegevdirektori otsus PERS-AFFECT-16-134 palgaastme alandamise kohta ja mõista välja hüvitis palgaastme õigusvastase alandamisega tekitatud varalise ja mittevaralise kahju eest; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) tegevdirektori otsus PERS-AFFECT-16-134 palgaastme alandamise kohta ja mõista välja hüvitis palgaastme õigusvastase alandamisega tekitatud varalise ja mittevaralise kahju eest;

| — | teise võimalusena tühistada nimetatud kohtuotsus ja saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada nimetatud kohtuotsus ja saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev apellatsioonkaebus on esitatud Üldkohtu otsuse peale, millega jäeti rahuldamata apellandi hagi Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) tegevdirektori otsuse PERS-AFFECT-16-134 peale teisele ametikohale üleviimise kohta.

Apellant esitab apellatsioonkaebuse põhjendamiseks kolm järgmist väidet:

| 1. | Personalieeskirjade (1) artikli 7 ja Euroopa Kohtu põhikirja artikli 36 rikkumine
  Apellant väidab, et Üldkohus kohaldas personalieeskirjade artiklit 7 ebaõigesti. Osakonnajuhataja ametikohalt administraatori ametikohale üleviimise puhul ei ole tegemist mitte seadusliku teisele ametikohale üleviimise, vaid palgaastme õigusvastase alandamisega. Personalieeskirjade 2014. aasta muudatuse tagajärjel said osakonnajuhtajad parema võimaluse saada edutatud palgaastmest AD 12 ülespoole. Ametisse nimetav asutus ei tohi seda teoreetilist õigust ühepoolselt, ilma nõuetekohase hindamis- või distsiplinaarmenetluseta ära võtta. Alates 2014. aastast ei ole personalieeskirjade põhjal võimalik leida, et osakonnajuhataja ametikoht ja harilik, ilma edutamisvõimaluseta administraatori ametikoht on võrdsed.
  Lisaks viitas Üldkohus personalieeskirjade artikli 7 alusel toimuva teisele ametikohale üleviimist käsitlevale kohtupraktikale, kui tegi sellest valed järeldused.
  Lõpuks rikkus Üldkohus õigusnormi ja menetlusnormi, käsitledes ainult osaliselt teist väidet, mille kohaselt hageja palgaastet alandati 10. oktoobril 2016 õigusvastaselt ja jäeti ta samal ajal teisele ametikohale määramata, nii et teisele ametikohale määramine otsustati alles 17. oktoobril 2016. Seetõttu ei ole tegemist teisele ametikohale üleviimisega personalieeskirjade artikli 7 tähenduses (kohtuotsuse punktid 49–106). |
| --- | --- |

1.

Personalieeskirjade (1) artikli 7 ja Euroopa Kohtu põhikirja artikli 36 rikkumine

Apellant väidab, et Üldkohus kohaldas personalieeskirjade artiklit 7 ebaõigesti. Osakonnajuhataja ametikohalt administraatori ametikohale üleviimise puhul ei ole tegemist mitte seadusliku teisele ametikohale üleviimise, vaid palgaastme õigusvastase alandamisega. Personalieeskirjade 2014. aasta muudatuse tagajärjel said osakonnajuhtajad parema võimaluse saada edutatud palgaastmest AD 12 ülespoole. Ametisse nimetav asutus ei tohi seda teoreetilist õigust ühepoolselt, ilma nõuetekohase hindamis- või distsiplinaarmenetluseta ära võtta. Alates 2014. aastast ei ole personalieeskirjade põhjal võimalik leida, et osakonnajuhataja ametikoht ja harilik, ilma edutamisvõimaluseta administraatori ametikoht on võrdsed.

Lisaks viitas Üldkohus personalieeskirjade artikli 7 alusel toimuva teisele ametikohale üleviimist käsitlevale kohtupraktikale, kui tegi sellest valed järeldused.

Lõpuks rikkus Üldkohus õigusnormi ja menetlusnormi, käsitledes ainult osaliselt teist väidet, mille kohaselt hageja palgaastet alandati 10. oktoobril 2016 õigusvastaselt ja jäeti ta samal ajal teisele ametikohale määramata, nii et teisele ametikohale määramine otsustati alles 17. oktoobril 2016. Seetõttu ei ole tegemist teisele ametikohale üleviimisega personalieeskirjade artikli 7 tähenduses (kohtuotsuse punktid 49–106).

| 2. | Faktiliste asjaolude moonutamine
  Üldkohus lähtus vaidlustatud kohtuotsuses faktilistest asjaoludest, mis ei tulene talle esitatud toimikust, ja muudest asjaoludest kui need, mis nähtuvad menetlusdokumentidest.
  Ühtlasi ei ole Üldkohus käesoleval juhul tõendeid silmnähtavalt hinnanud. Tõendite hindamisel oleks Üldkohus pidanud hindama kostja väidete usutavust.
  Peale selle jätab hinnang, mille Üldkohus andis apellandi toimingutele seoses tema kohustusega õigusvastastest meetmetest teatada, personalieeskirjade artikli 21a lõike 1 ja artikli 22a ilma mis tahes kasulikust mõjust. |
| --- | --- |

2.

Faktiliste asjaolude moonutamine

Üldkohus lähtus vaidlustatud kohtuotsuses faktilistest asjaoludest, mis ei tulene talle esitatud toimikust, ja muudest asjaoludest kui need, mis nähtuvad menetlusdokumentidest.

Ühtlasi ei ole Üldkohus käesoleval juhul tõendeid silmnähtavalt hinnanud. Tõendite hindamisel oleks Üldkohus pidanud hindama kostja väidete usutavust.

Peale selle jätab hinnang, mille Üldkohus andis apellandi toimingutele seoses tema kohustusega õigusvastastest meetmetest teatada, personalieeskirjade artikli 21a lõike 1 ja artikli 22a ilma mis tahes kasulikust mõjust.

| 3. | Hoolitsemiskohustuse rikkumist, psühholoogilist ahistamist ja personalieeskirjade artikli 36 rikkumist käsitleva väite ebaõige hindamine
  Üldkohus lükkas kehtivat õigust rikkudes tagasi väite, mis puudutas seda, et tegevdirektori poolt 10. oktoobri 2016 ja 17. oktoobri 2016 vahel võetud meetmete puhul on tegemist psühholoogilise ahistamisega. Hoolitsemiskohustuse rikkumine ja psühholoogiline ahistamine on 10. oktoobri 2016 ja 17. oktoobri 2016 vahel tehtud palgaastme alandamise ja teisele ametikohale üleviimise otsustega lahutamatult seotud. Vastupidi Üldkohtu seisukohale ei eelda psühholoogiline ahistamine personalieeskirjade artikli 12 lõike 3 kohaselt „eriilmeliste käitumisviiside“ esinemist. Peale selle ei teinud Üldkohus otsust hoolitsemiskohustuse rikkumise kohta, mis tuleneb apellandi tööalaste saavutuste olematuks tegemisest tema teisele ametikohale üleviimisel. |
| --- | --- |

3.

Hoolitsemiskohustuse rikkumist, psühholoogilist ahistamist ja personalieeskirjade artikli 36 rikkumist käsitleva väite ebaõige hindamine

Üldkohus lükkas kehtivat õigust rikkudes tagasi väite, mis puudutas seda, et tegevdirektori poolt 10. oktoobri 2016 ja 17. oktoobri 2016 vahel võetud meetmete puhul on tegemist psühholoogilise ahistamisega. Hoolitsemiskohustuse rikkumine ja psühholoogiline ahistamine on 10. oktoobri 2016 ja 17. oktoobri 2016 vahel tehtud palgaastme alandamise ja teisele ametikohale üleviimise otsustega lahutamatult seotud. Vastupidi Üldkohtu seisukohale ei eelda psühholoogiline ahistamine personalieeskirjade artikli 12 lõike 3 kohaselt „eriilmeliste käitumisviiside“ esinemist. Peale selle ei teinud Üldkohus otsust hoolitsemiskohustuse rikkumise kohta, mis tuleneb apellandi tööalaste saavutuste olematuks tegemisest tema teisele ametikohale üleviimisel.

---

(1)  Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad on sätestatud nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (ametnike personalieeskirjad) (EÜT 1968, L 56, lk 1, ELT eriväljaanne 01/02, lk 5), mida on muudetud Euroopa parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013 (ELT 2013, L 287, lk 15).

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/3

---

Stephan Fleigi 12. juunil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. aprilli 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-492/17: Stephan Fleig versus Euroopa välisteenistus

(kohtuasi C-446/19 P)

(2019/C 337/03)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Stephan Fleig (esindaja: advokaat H. Tettenborn)

Teine menetlusosaline: Euroopa välisteenistus

Apellandi nõuded

| — | tühistada täielikult Euroopa Liidu Üldkohtu (teine koda) 2. aprilli 2019. aasta otsus kohtuasjas T-492/17; |
| --- | --- |

—

tühistada täielikult Euroopa Liidu Üldkohtu (teine koda) 2. aprilli 2019. aasta otsus kohtuasjas T-492/17;

| — | tühistada 19. septembri 2016. aasta otsus, millega Euroopa välisteenistuse personalihalduse direktoraadi direktor kui teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik ütles üles hageja tähtajatu teenistuslepingu alates 19. juunist 2017, ning hüvitada hagejale õigusvastase lepingu ülesütlemise tõttu tekitatud mittevaraline kahju; |
| --- | --- |

—

tühistada 19. septembri 2016. aasta otsus, millega Euroopa välisteenistuse personalihalduse direktoraadi direktor kui teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik ütles üles hageja tähtajatu teenistuslepingu alates 19. juunist 2017, ning hüvitada hagejale õigusvastase lepingu ülesütlemise tõttu tekitatud mittevaraline kahju;

| — | teise võimalusena tühistada kohtuotsus ja saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada kohtuotsus ja saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse;

| — | mõista mõlema kohtuastme kohtukulud välja Euroopa välisteenistuselt. |
| --- | --- |

—

mõista mõlema kohtuastme kohtukulud välja Euroopa välisteenistuselt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab oma apellatsioonikaebuse põhjendamiseks järgmised kuus väidet:

Esiteks heidab ta ette, et on rikutud põhiõiguste harta artikli 47 teises lõigus ette nähtud õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja poolte võrdsuse põhimõtet. Vastupidi tema taotlusele ei nõudnud Üldkohus Euroopa välisteenistuselt asjakohaste e-meilide esitamist, mis tõsiselt piiras apellandi võimet ennast kaitsta.

Teiseks väidab apellant, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta kohaldas haldusorgani hoolitsemiskohustuse põhimõtet. Üldkohus ei võtnud arvesse, et juba enne apellandi teenistuslepingu ülesütlemist oli Euroopa välisteenistuse tegevuse tõttu apellandi vaimne tervis halvenenud ning niiviisi oli vähenenud tema võime tegutseda tema töökohustustele vastaval viisil.

Kolmandaks väidab apellant, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta arvas, et ta ei pea analüüsima seda, kas ja millisel määral takistas apellandi terviseseisund teda täitmast personalieeskirjade järgseid kohustusi, milleks on tema viibimiskohast teadaandmine. Veel rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta ei võtnud arvesse apellandi esitatud arstlikke arvamusi, hoolimata sellest, et Üldkohtul endal ei olnud eriteadmisi ning ta ei taotlenud meditsiinieksperdi aruannet. Lisaks sellele rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta ei otsustanud, et Euroopa välisteenistus oli võtnud arvesse apellandi vaimse tervise mõju viimase kahjuks.

Apellant väidab neljandaks, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta väitis, et apellant oli rikkunud personalieeskirjade II lisa artiklis 7 sätestatud kohustust ning lojaalsuse ja koostöö põhikohustust, kuna apellant „keeldus määramast oma arsti töövõimetuskomiteesse“. Nii tehes eksis Üldkohus oma kohtuotsuse põhjendamisel, kui ta viitas asjaolule, mida Euroopa välisteenistus ei olnud apellandile oma otsuse põhjendustes mingil viisil ette heitnud.

Viiendaks väidab apellant, et Üldkohus jõudis ekslikult järeldusele, et kuna apellant esitas mitmeid edutuid kohtuväliseid taotlusi ja kaebusi, oli Euroopa välisteenistusel õigus, kui ta leidis, et apellant ei olnud koostööaldis ja lojaalne. Üldkohtu seisukohalt tuleks iga töötaja kaebust, mille haldusorgan jätab rahuldamata, käsitada õiguste rikkumisena.

Apellant väidab kuuendaks, et Üldkohus moonutas mitmeid fakte, millel kohtuotsus põhineb ja mis puudutavad eelkõige tema kohustust teavitada haldusorganit oma viibimiskohast.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy (Poola) 26. juunil 2019 – W.Ż.

(kohtuasi C-487/19)

(2019/C 337/04)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Najwyższy

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: W.Ż.

Menetluses osalesid: Prokurator Generalny zastępowany przez Prokuraturę Krajową, Rzecznik Praw Obywatelskich

Eelotsuse küsimus

Kas [ELL] artiklit 2, artikli 6 lõikeid 1 ja 3 ning artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes [harta] artikliga 47 ja [ELTL] artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et kas kohut, mille üheliikmelisse koosseisu kuulub isik, kes on kohtunikuametisse nimetatud ilmses vastuolus riigisiseste õigusnormidega, mis reguleerivad kohtunike ametisse nimetamist, eeskätt kui selline isik nimetati kohtunikuametisse vaatamata sellele, et pädevale riigisisesele kohtule (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) oli eelnevalt esitatud apellatsioonkaebus Krajowa Rada Sądownictwa (Poola riiklik kohtute nõukoda) otsuse peale, milles tehti ettepanek see isik kohtunikuametisse nimetada, samuti vaatamata selle otsuse täitmise peatamisele kooskõlas riigisisese õigusega ning vaatamata asjaolule, et pädevas riigisiseses kohtus (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) ei olnud ametissenimetamise akti kättetoimetamise ajal menetlus lõpetatud, võib liidu õiguse tähenduses lugeda sõltumatuks, erapooletuks ja seaduse alusel moodustatuks?

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa) 26. juunil 2019 – Minister for Justice and Equality versus JR

(kohtuasi C-488/19)

(2019/C 337/05)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court (Iirimaa)

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Minister for Justice and Equality

Vastustaja: JR

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas raamotsus (1) on kohaldatav olukorras, kus isik, kelle üleandmist Euroopa vahistamismäärusega taotletakse, on süüdi mõistetud ja talle on karistus mõistetud kolmandas riigis, kuid Euroopa vahistamismääruse teinud liikmesriik on asjaomast kohtuotsust selle kolmanda riigiga sõlmitud kahepoolse lepingu alusel tunnustanud ja selle oma õiguse kohaselt täitmisele pööranud? |
| --- | --- |

1.

Kas raamotsus (1) on kohaldatav olukorras, kus isik, kelle üleandmist Euroopa vahistamismäärusega taotletakse, on süüdi mõistetud ja talle on karistus mõistetud kolmandas riigis, kuid Euroopa vahistamismääruse teinud liikmesriik on asjaomast kohtuotsust selle kolmanda riigiga sõlmitud kahepoolse lepingu alusel tunnustanud ja selle oma õiguse kohaselt täitmisele pööranud?

| 2. | Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kuidas peab Euroopa vahistamismäärust täitva liikmesriigi kohtuasutus olukorras, kus Euroopa vahistamismäärust täitev liikmesriik on oma õiguses rakendanud raamotsuse artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõike 7 punktis b sätestatud Euroopa vahistamismääruse täitmata jätmise vabatahtlikud alused, hindama süütegu, mis väidetavalt on toime pandud kolmandas riigis, kuid millega seotud asjaolud viitavad sellele, et selle süüteo ettevalmistavad toimingud tehti Euroopa vahistamismääruse teinud liikmesriigis? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kuidas peab Euroopa vahistamismäärust täitva liikmesriigi kohtuasutus olukorras, kus Euroopa vahistamismäärust täitev liikmesriik on oma õiguses rakendanud raamotsuse artikli 4 lõikes 1 ja artikli 4 lõike 7 punktis b sätestatud Euroopa vahistamismääruse täitmata jätmise vabatahtlikud alused, hindama süütegu, mis väidetavalt on toime pandud kolmandas riigis, kuid millega seotud asjaolud viitavad sellele, et selle süüteo ettevalmistavad toimingud tehti Euroopa vahistamismääruse teinud liikmesriigis?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Poznaniu (Poola) 26. juunil 2019 – Kancelaria Medius SA z siedzibą w Krakowie versus RN

(kohtuasi C-495/19)

(2019/C 337/06)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Poznaniu

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Kancelaria Medius SA z siedzibą w Krakowie

Kostja: RN

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (1) artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus menetlusnormid, mille alusel võib kohus teha tagaseljaotsuse, tuginedes üksnes hageja hagiavalduses esitatud väidetele, mille kohus on kohustatud tunnistama tõeseks olukorras, kus kostja (tarbija), keda on nõuetekohaselt teavitatud kohtuliku arutamise tähtajast, ei ilmu kutse peale kohale ning loobub kaitsest?

---

(1)  EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/12, lk 288

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy (Poola) 3. juulil 2019 – M.F. versus J.M.

(kohtuasi C-508/19)

(2019/C 337/07)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Najwyższy

Põhikohtuasja pooled

Hageja: M.F.

Kostja: J.M.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi kõrgeima astme kohus võib teenistussuhte puudumise tuvastamise menetluses otsustada, et kohtunik ei ole see isik, kellele on üle antud akt selles kohtus kohtuniku ametisse nimetamise kohta, mis on välja antud sätete alusel, mis rikuvad tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet, või viisil, mis on selle põhimõttega vastuolus, kui kohtul on tahtlikult takistatud neid küsimusi enne akti üleandmist analüüsida? |
| --- | --- |

1.

Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi kõrgeima astme kohus võib teenistussuhte puudumise tuvastamise menetluses otsustada, et kohtunik ei ole see isik, kellele on üle antud akt selles kohtus kohtuniku ametisse nimetamise kohta, mis on välja antud sätete alusel, mis rikuvad tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet, või viisil, mis on selle põhimõttega vastuolus, kui kohtul on tahtlikult takistatud neid küsimusi enne akti üleandmist analüüsida?

| 2. | Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2 ja artikli 4 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 267 ning ELTL artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet rikub see, kui kohtuniku ametisse nimetamise akt antakse üle pärast seda, kui liikmesriik on esitanud eelotsusetaotluse liidu õiguse tõlgendamise küsimuses, mille vastusest sõltub hinnang nende riigisiseste õigusnormide kooskõla kohta liidu õigusega, mille kohaldamine võimaldas selle akti üle anda? |
| --- | --- |

2.

Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2 ja artikli 4 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 267 ning ELTL artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet rikub see, kui kohtuniku ametisse nimetamise akt antakse üle pärast seda, kui liikmesriik on esitanud eelotsusetaotluse liidu õiguse tõlgendamise küsimuses, mille vastusest sõltub hinnang nende riigisiseste õigusnormide kooskõla kohta liidu õigusega, mille kohaldamine võimaldas selle akti üle anda?

| 3. | Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3, artikli 6 lõiget 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet rikub see, kui ei ole tagatud õigus pöörduda kohtusse olukorras, mil liikmesriigi kohtus kohtuniku ametisse nimetamise akt antakse üle ametisse nimetamise menetluse tulemusel, mis viidi läbi selle liikmesriigi kohtunike ametisse nimetamise õigusnorme jämedalt rikkudes? |
| --- | --- |

3.

Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3, artikli 6 lõiget 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet rikub see, kui ei ole tagatud õigus pöörduda kohtusse olukorras, mil liikmesriigi kohtus kohtuniku ametisse nimetamise akt antakse üle ametisse nimetamise menetluse tulemusel, mis viidi läbi selle liikmesriigi kohtunike ametisse nimetamise õigusnorme jämedalt rikkudes?

| 4. | Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 koostoimes ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet rikub see, kui seadusandja loob liikmesriigi kõrgeima astme kohtu juurde organisatsioonilise üksuse, mis ei ole kohus liidu õiguse tähenduses? |
| --- | --- |

4.

Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 koostoimes ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet rikub see, kui seadusandja loob liikmesriigi kõrgeima astme kohtu juurde organisatsioonilise üksuse, mis ei ole kohus liidu õiguse tähenduses?

| 5. | Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 koostoimes ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga tuleb tõlgendada nii, et küsimust, kas isikul, kellele on üle antud liikmesriigi kõrgeima kohtu kohtunikuks nimetamise akt, on kohtuniku teenistussuhe ja staatus, ei lahenda liikmesriigi õiguse alusel mitte selle kohtu organisatsiooniline üksus, kuhu see isik on nimetatud ja mis eranditult koosneb isikutest, kelle ametisse nimetamise aktid sisaldavad teises, kolmandas ja neljandas küsimuses viidatud vigu, ning mis nendel põhjustel ei ole kohus liidu õiguse tähenduses, vaid selle kohtu üks teine organisatsiooniline üksus, mis vastab liidu õiguses kohtule seatud tingimustele? |
| --- | --- |

5.

Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 koostoimes ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga tuleb tõlgendada nii, et küsimust, kas isikul, kellele on üle antud liikmesriigi kõrgeima kohtu kohtunikuks nimetamise akt, on kohtuniku teenistussuhe ja staatus, ei lahenda liikmesriigi õiguse alusel mitte selle kohtu organisatsiooniline üksus, kuhu see isik on nimetatud ja mis eranditult koosneb isikutest, kelle ametisse nimetamise aktid sisaldavad teises, kolmandas ja neljandas küsimuses viidatud vigu, ning mis nendel põhjustel ei ole kohus liidu õiguse tähenduses, vaid selle kohtu üks teine organisatsiooniline üksus, mis vastab liidu õiguses kohtule seatud tingimustele?

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 9. juulil 2019 – Passenger Rights spółka akcyjna, asukoht Varssavi versus Ryanair DAC, asukoht Dublin (Iirimaa)

(kohtuasi C-519/19)

(2019/C 337/08)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Passenger Rights SA

Vastustaja: Ryanair DAC, asukoht Dublin (Iirimaa)

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (1) artikli 2 punkti b, artikli 3 lõikeid 1 ja 2 ja artikli 6 lõiget 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2) artiklit 25 tuleb kohtualluvuse kokkuleppe kehtivuse kontrollimisel tõlgendada nii, et asjaolule, et lepingutingimuse suhtes ei ole eraldi kokku lepitud ja leping sisaldab ebaõiglasi tingimusi, mis tulenevad kohtualluvuse kokkuleppest, võib tugineda ka tarbijalt loovutamise teel omandatud nõude lõppostja, kes ise ei ole tarbija staatuses?

---

(1)  EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288.

(2)  ELT 2012, L 351, lk 1.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel (Luksemburg) 25. juulil 2019 – Parquet général du Grand-Duché de Luxembourg versus JR

(kohtuasi C-566/19)

(2019/C 337/09)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour d’appel

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Parquet général du Grand-Duché de Luxembourg

Vastustaja: JR

Eelotsuse küsimus

Kas Prantsuse prokuratuuri, kes tegutseb eeluurimiskohtu või asjas otsust tegeva kohtu juures ja kelle pädevuses on Prantsusmaal vastavalt selle riigi õigusnormidele Euroopa vahistamismääruse tegemine, võib pidada vahistamismääruse teinud õigusasutuseks nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse nr 2002/584/JSK (1) artikli 6 lõike 1 autonoomses tähenduses, juhul kui see prokuratuur, kes peab kontrollima Euroopa vahistamismääruse tegemiseks vajalike tingimuste täitmist ning hindama selle proportsionaalsust kriminaaltoimiku asjaolusid arvestades, on samal ajal asutus, kes juhib samas asjas kriminaalmenetlust?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

Üldkohus

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/9

---

30. juulil 2019 esitatud hagi – Sharif versus nõukogu

(kohtuasi T-540/19)

(2019/C 337/10)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Ammar Sharif (Damaskus, Süüria) (esindajad: advokaadid J.-P. Buyle ja L. Cloquet)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 17. mai 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/806, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 17. mai 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/806, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid;

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 17. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/798, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 17. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/798, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias;

| — | mõista kõik kohtukulud, sealhulgas hageja kulud, välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud, sealhulgas hageja kulud, välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et fakte on ilmselgelt hinnatud valesti. Hageja leiab, et nõukogu tegi ilmse hindamisvea, kui põhjendas tema suhtes võetud meetmeid sellega, et ta on väidetavalt „Süürias tegutsev suurärimees“ otsuse (ÜVJP) 2019/806 artikli 27 lõike 2 punkti a ja artikli 28 lõike 2 punkti a tähenduses. Ta vaidlustab selle kvalifikatsiooni „suurärimees“ ja vaidlustatud aktidest tuleneva ümberlükatava eelduse, et tal on seos Süüria režiimiga. Hageja väidab, et tal ei ole Süüria režiimiga ühtegi seost.
  Lisaks lükkab hageja vastavalt otsuse 2013/255/ÜVJP artikli 27 lõikele 3 ja artikli 28 lõikele 3 ümber selle otsuse artikli 27 lõike 2 punktis a ja artikli 28 lõike 2 punktis a ette nähtud ümberlükatava eelduse, tõendades spontaanselt, et ta (i) ei ole või enam ei ole Süüria režiimiga seotud, (ii) et ta ei hoia seda oma mõju all ning (iii) et tema puhul ei ole tegelikku ohtu nõukogu võetud piiravatest meetmetest kõrvalehiilimiseks olukorra tõttu Süürias.
  Hageja sõnul, võttes arvesse selle eelduse ümberlükkamist, hindab nõukogu fakte jätkuvalt ilmselgelt valesti. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et fakte on ilmselgelt hinnatud valesti. Hageja leiab, et nõukogu tegi ilmse hindamisvea, kui põhjendas tema suhtes võetud meetmeid sellega, et ta on väidetavalt „Süürias tegutsev suurärimees“ otsuse (ÜVJP) 2019/806 artikli 27 lõike 2 punkti a ja artikli 28 lõike 2 punkti a tähenduses. Ta vaidlustab selle kvalifikatsiooni „suurärimees“ ja vaidlustatud aktidest tuleneva ümberlükatava eelduse, et tal on seos Süüria režiimiga. Hageja väidab, et tal ei ole Süüria režiimiga ühtegi seost.

Lisaks lükkab hageja vastavalt otsuse 2013/255/ÜVJP artikli 27 lõikele 3 ja artikli 28 lõikele 3 ümber selle otsuse artikli 27 lõike 2 punktis a ja artikli 28 lõike 2 punktis a ette nähtud ümberlükatava eelduse, tõendades spontaanselt, et ta (i) ei ole või enam ei ole Süüria režiimiga seotud, (ii) et ta ei hoia seda oma mõju all ning (iii) et tema puhul ei ole tegelikku ohtu nõukogu võetud piiravatest meetmetest kõrvalehiilimiseks olukorra tõttu Süürias.

Hageja sõnul, võttes arvesse selle eelduse ümberlükkamist, hindab nõukogu fakte jätkuvalt ilmselgelt valesti.

| 2. | Teine väide, et on ebaproportsionaalselt riivatud tema omandiõigust ja õigust tegeleda majandustegevusega. Hageja leiab, et kehtestatud sanktsioonidega kahjustab nõukogu vältimatult tema omandiõigust ja tema õigust tegeleda oma majandustegevusega, ning seetõttu on rikutud Euroopa Inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni esimest lisaprotokolli. Hageja leiab, et tal ei tohi takistada oma vara vabalt kasutada ja tegutsemisvabadust teostada, mistõttu tuleks vaidlustatud meetmed teda puudutavas osas tühistada. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on ebaproportsionaalselt riivatud tema omandiõigust ja õigust tegeleda majandustegevusega. Hageja leiab, et kehtestatud sanktsioonidega kahjustab nõukogu vältimatult tema omandiõigust ja tema õigust tegeleda oma majandustegevusega, ning seetõttu on rikutud Euroopa Inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni esimest lisaprotokolli. Hageja leiab, et tal ei tohi takistada oma vara vabalt kasutada ja tegutsemisvabadust teostada, mistõttu tuleks vaidlustatud meetmed teda puudutavas osas tühistada.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/10

---

1. augustil 2019 esitatud hagi – Shindler jt versus nõukogu

(kohtuasi T-541/19)

(2019/C 337/11)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Harry Shindler (Porto d’Ascoli, Itaalia) ja viis teist hagejat (esindaja: advokaat J. Fouchet)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Liidu Nõukogu 3. juuli 2019. aasta vaikimisi tehtud otsus, jätta tuvastamata tegevusetus seoses vastamata jätmisega 3. mai 2019. aasta taotlusele, milles nõuti 2019. aasta mai lõpus toimunud Euroopa Parlamendi valimiste edasilükkamist; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Nõukogu 3. juuli 2019. aasta vaikimisi tehtud otsus, jätta tuvastamata tegevusetus seoses vastamata jätmisega 3. mai 2019. aasta taotlusele, milles nõuti 2019. aasta mai lõpus toimunud Euroopa Parlamendi valimiste edasilükkamist;

| — | tuvastada, et Euroopa Liidu Nõukogu jättis õigusvastaselt Euroopa Parlamendi valimised edasi lükkamata ja seega muutmata tema 22. mai 2018. aasta otsuses (EL, Euratom) 2018/767 ette nähtud kuupäevad, et võimaldada Ühendkuningriigi hagejatel aktiivselt osaleda Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimistel, mis on oluline eelkõige selleks, et ratifitseerida võimalik Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vaheline väljaastumisleping; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et Euroopa Liidu Nõukogu jättis õigusvastaselt Euroopa Parlamendi valimised edasi lükkamata ja seega muutmata tema 22. mai 2018. aasta otsuses (EL, Euratom) 2018/767 ette nähtud kuupäevad, et võimaldada Ühendkuningriigi hagejatel aktiivselt osaleda Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimistel, mis on oluline eelkõige selleks, et ratifitseerida võimalik Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vaheline väljaastumisleping;

selle tulemusena:

| — | tuvastada see tegevusetus; |
| --- | --- |

—

tuvastada see tegevusetus;

| — | mõista Euroopa Liidu Nõukogult igale hagejale välja 1 500 eurot nende õiguskaitsekulude hüvitamiseks. |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Liidu Nõukogult igale hagejale välja 1 500 eurot nende õiguskaitsekulude hüvitamiseks.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on liidu õigusega tagatud hagejate õigust valida Euroopa Parlamenti. Selle väite raames väidavad hagejad eelkõige, et:






  — | rikutud on ELL artiklit 9, ELTL artikleid 20 ja 21 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 7; |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on liidu õigusega tagatud hagejate õigust valida Euroopa Parlamenti. Selle väite raames väidavad hagejad eelkõige, et:

—

rikutud on ELL artiklit 9, ELTL artikleid 20 ja 21 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 7;

| — | nõukogu on rikkunud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

nõukogu on rikkunud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid;

| — | nõukogu on rikkunud liidu kodakondsusele omast võrdse kohtlemise põhimõtet, mis tuleneb harta artiklitest 20 ja 39, ning rikkunud 1976. aasta akti artikli 1 lõiget 3 koostoimes ELL artikli 14 lõikega 3. |
| --- | --- |

—

nõukogu on rikkunud liidu kodakondsusele omast võrdse kohtlemise põhimõtet, mis tuleneb harta artiklitest 20 ja 39, ning rikkunud 1976. aasta akti artikli 1 lõiget 3 koostoimes ELL artikli 14 lõikega 3.

| 2. | Teine väide, et nõukogu õigusvastase tegevusetusega on kolmekordselt võetud õigus hääletada Euroopa Parlamendi valimistel. Selle väite raames väidavad hagejad eelkõige, et:






  — | nõukogu rikkus Ühendkuningriigi kodanike õigusi, sest ei seadnud Euroopa Parlamendi valimistel kahtluse alla „15aasta reeglit“, mis rikub raskelt liikumis- ja elamisvabadust, hea halduse põhimõtet ja hartaga tunnustatud, valimisõiguses ette nähtud võrdsuse põhimõtet, ning et rikutud on Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli 1 artiklit 3 ja sama konventsiooni artiklit 10; |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et nõukogu õigusvastase tegevusetusega on kolmekordselt võetud õigus hääletada Euroopa Parlamendi valimistel. Selle väite raames väidavad hagejad eelkõige, et:

—

nõukogu rikkus Ühendkuningriigi kodanike õigusi, sest ei seadnud Euroopa Parlamendi valimistel kahtluse alla „15aasta reeglit“, mis rikub raskelt liikumis- ja elamisvabadust, hea halduse põhimõtet ja hartaga tunnustatud, valimisõiguses ette nähtud võrdsuse põhimõtet, ning et rikutud on Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli 1 artiklit 3 ja sama konventsiooni artiklit 10;

| — | Brexiti edasilükkamisega, mis otsustati alles 11. aprillil 2019 pärast liikmesriikide valijate registrite lõplikku kinnitamist, rikuti liikumis- ja elamisvabadust, ELL artiklit 50, hea halduse põhimõtet ja hartaga tunnustatud, valimisõiguses ette nähtud võrdsuse põhimõtet ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli 1 artiklit 3 ja sama konventsiooni artiklit 10; |
| --- | --- |

—

Brexiti edasilükkamisega, mis otsustati alles 11. aprillil 2019 pärast liikmesriikide valijate registrite lõplikku kinnitamist, rikuti liikumis- ja elamisvabadust, ELL artiklit 50, hea halduse põhimõtet ja hartaga tunnustatud, valimisõiguses ette nähtud võrdsuse põhimõtet ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli 1 artiklit 3 ja sama konventsiooni artiklit 10;

| — | Ühendkuningriigis toimunud valimised olid ebaseaduslikud Brexiti edasilükkamisega kiirustamise tõttu ja äärmusliku formaalsuse tõttu, mis puudutas Ühendkuningriigis elavaid Euroopa Liidu kodanikke. |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigis toimunud valimised olid ebaseaduslikud Brexiti edasilükkamisega kiirustamise tõttu ja äärmusliku formaalsuse tõttu, mis puudutas Ühendkuningriigis elavaid Euroopa Liidu kodanikke.

| 3. | Kolmas väide, et Euroopa Liidu Nõukogu otsus, mitte tuvastada tegevusetust ja jätta Euroopa Parlamendi valimised edasi lükkamata, oli õigusvastane. Selle keeldumise aluseks on nõukogu 22. mai 2017. aasta otsus (EL, Euratom), millega antakse luba alustada Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord (dokument XT 21016/17), koos selle lisaga, milles sätestatakse läbirääkimisjuhised (dokument XT 21016/17 ADD 1 REV 2), mida hagejad peavad ebaseaduslikuks. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et Euroopa Liidu Nõukogu otsus, mitte tuvastada tegevusetust ja jätta Euroopa Parlamendi valimised edasi lükkamata, oli õigusvastane. Selle keeldumise aluseks on nõukogu 22. mai 2017. aasta otsus (EL, Euratom), millega antakse luba alustada Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord (dokument XT 21016/17), koos selle lisaga, milles sätestatakse läbirääkimisjuhised (dokument XT 21016/17 ADD 1 REV 2), mida hagejad peavad ebaseaduslikuks.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/11

---

5. augustil 2019 esitatud hagi – FV versus nõukogu

(kohtuasi T-542/19)

(2019/C 337/12)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: FV (esindaja: advokaat É. Boigelot)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada tema hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks ning sellest tulenevalt: |
| --- | --- |

—

tunnistada tema hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks ning sellest tulenevalt:

| — | tühistada 3. mai 2019. aasta otsus, mille tegi hagejale teatavaks 6. mail 2019 nõukogu „Senior Legal Counsellor“ [X] ja mille võttis ametisse nimetamise õigust omava isikuna vastu [Y] ning milles on märgitud: „1. Hageja, sündinud 25. märtsil 1956 [konfidentsiaalne] (1), palgaastme AST 7 ametnik, saadetakse personalieeskirjade artikli 42c alusel teenistuse huvides puhkusele ja tal on õigus saada nimetatud artiklis ette nähtud rahalisi hüvitisi. 2. Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2015.“; |
| --- | --- |

—

tühistada 3. mai 2019. aasta otsus, mille tegi hagejale teatavaks 6. mail 2019 nõukogu „Senior Legal Counsellor“ [X] ja mille võttis ametisse nimetamise õigust omava isikuna vastu [Y] ning milles on märgitud: „1. Hageja, sündinud 25. märtsil 1956 [konfidentsiaalne] (1), palgaastme AST 7 ametnik, saadetakse personalieeskirjade artikli 42c alusel teenistuse huvides puhkusele ja tal on õigus saada nimetatud artiklis ette nähtud rahalisi hüvitisi. 2. Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2015.“;

| — | mõista nõukogult varalise kahju ja hageja teenistuskäigule tekitatud kahju hüvitamiseks välja 151 101,72 eurot, mida võidakse kohtumenetluse käigus suurendada või vähendada; |
| --- | --- |

—

mõista nõukogult varalise kahju ja hageja teenistuskäigule tekitatud kahju hüvitamiseks välja 151 101,72 eurot, mida võidakse kohtumenetluse käigus suurendada või vähendada;

| — | mõista nõukogult mittevaralise kahju ja hageja maine kahjustamise eest välja 70 000 eurot, mida võidakse kohtumenetluse käigus suurendada või vähendada; |
| --- | --- |

—

mõista nõukogult mittevaralise kahju ja hageja maine kahjustamise eest välja 70 000 eurot, mida võidakse kohtumenetluse käigus suurendada või vähendada;

| — | igal juhul mõista Euroopa Liidu Üldkohtu kodukorra artikli 134 lõike 1 kohaselt kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista Euroopa Liidu Üldkohtu kodukorra artikli 134 lõike 1 kohaselt kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on rikutud ELTL artiklit 266 ning liidu alus- ja üldpõhimõtteid, eelkõige õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet, hea halduse põhimõtet, õiguskindluse põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet.
  Hageja leiab sellega seoses, et ametisse nimetamise õigust omav isik ilmselgelt ei kohaldanud ega tõlgendanud nõuetekohaselt eespool nimetatud põhimõtteid, kui ta ei võtnud Euroopa Liidu Üldkohtu 14. detsembri 2018. aasta tühistava kohtuotsuse FV vs. nõukogu (T-750/16, EU:T:2018:972) täitmiseks vajalikke meetmeid. Ta leiab samuti, et ametisse nimetamise õigust omav isik rikkus põhimõtet, mille kohaselt on administratsioon kohustatud võtma vastu otsuse, mis ei oleks ebaproportsionaalne, ehk mis oleks taotletud eesmärkide saavutamiseks vajalik, mis tähendab, et otsuse sisu ja vorm vastab taotletud eesmärkidele. Lisaks leiab hageja, et rikutud on tema õiguspärast ootust, et ametisse nimetamise õigust omav isik täidab eespool viidatud kohtuotsust T-750/16 nõuetekohaselt ja hoolsalt mitte üksnes ELTL artikli 266 nõuetekohase rakendamisega, vaid ka tagasiulatuva jõu kohaldamata jätmisega. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on rikutud ELTL artiklit 266 ning liidu alus- ja üldpõhimõtteid, eelkõige õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet, hea halduse põhimõtet, õiguskindluse põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet.

Hageja leiab sellega seoses, et ametisse nimetamise õigust omav isik ilmselgelt ei kohaldanud ega tõlgendanud nõuetekohaselt eespool nimetatud põhimõtteid, kui ta ei võtnud Euroopa Liidu Üldkohtu 14. detsembri 2018. aasta tühistava kohtuotsuse FV vs. nõukogu (T-750/16, EU:T:2018:972) täitmiseks vajalikke meetmeid. Ta leiab samuti, et ametisse nimetamise õigust omav isik rikkus põhimõtet, mille kohaselt on administratsioon kohustatud võtma vastu otsuse, mis ei oleks ebaproportsionaalne, ehk mis oleks taotletud eesmärkide saavutamiseks vajalik, mis tähendab, et otsuse sisu ja vorm vastab taotletud eesmärkidele. Lisaks leiab hageja, et rikutud on tema õiguspärast ootust, et ametisse nimetamise õigust omav isik täidab eespool viidatud kohtuotsust T-750/16 nõuetekohaselt ja hoolsalt mitte üksnes ELTL artikli 266 nõuetekohase rakendamisega, vaid ka tagasiulatuva jõu kohaldamata jätmisega.

| 2. | Teise väite kohaselt ei vasta esiteks vaidlustatud otsus personalieeskirjade artikli 42c tingimustele ja 23. oktoobri 2015. aasta personaliteatisele 71/15, rikkudes sellega põhimõtet, mille kohaselt on administratsioon kohustatud otsuse tegema üksnes õiguspäraste põhjenduste alusel, st põhjenduste alusel, mis on asjakohased ning mille puhul ei ole tehtud ilmselget hindamisviga, faktiviga ega rikutud õigusnormi, ning teiseks on menetlust kuritarvitatud.
  Sellega seoses leiab hageja, et tehes sellistel tingimustel vaidlustatud otsuse, ei kohaldanud ega tõlgendanud ametisse nimetamise õigust omav isik ilmselgelt nõuetekohaselt eespool osutatud personalieeskirjade sätteid ja personaliteatist, tuginedes oma otsuses nii faktiliselt kui õiguslikult ebaõigetele põhjendustele. Ta leiab, et nõukogu ei ole põhjendanud, et otsus võeti vastu teenistuse huvides, millele ta soovis artikli 42c kohaldamise alusena tugineda, ega ole osutanud tegelikele organisatsioonilistele vajadustele, mille tõttu oli vaja väidetavalt omandada uued oskused, mida hageja ei olnud suuteline omandama, ning lisaks kasutas ametisse nimetamise õigust omav isik distsiplinaarmenetluse asemel artiklit 42c. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt ei vasta esiteks vaidlustatud otsus personalieeskirjade artikli 42c tingimustele ja 23. oktoobri 2015. aasta personaliteatisele 71/15, rikkudes sellega põhimõtet, mille kohaselt on administratsioon kohustatud otsuse tegema üksnes õiguspäraste põhjenduste alusel, st põhjenduste alusel, mis on asjakohased ning mille puhul ei ole tehtud ilmselget hindamisviga, faktiviga ega rikutud õigusnormi, ning teiseks on menetlust kuritarvitatud.

Sellega seoses leiab hageja, et tehes sellistel tingimustel vaidlustatud otsuse, ei kohaldanud ega tõlgendanud ametisse nimetamise õigust omav isik ilmselgelt nõuetekohaselt eespool osutatud personalieeskirjade sätteid ja personaliteatist, tuginedes oma otsuses nii faktiliselt kui õiguslikult ebaõigetele põhjendustele. Ta leiab, et nõukogu ei ole põhjendanud, et otsus võeti vastu teenistuse huvides, millele ta soovis artikli 42c kohaldamise alusena tugineda, ega ole osutanud tegelikele organisatsioonilistele vajadustele, mille tõttu oli vaja väidetavalt omandada uued oskused, mida hageja ei olnud suuteline omandama, ning lisaks kasutas ametisse nimetamise õigust omav isik distsiplinaarmenetluse asemel artiklit 42c.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt on rikutud hoolitsemiskohustust. Sellega seoses leiab hageja, et tehes sellistel tingimustel vaidlustatud otsuse, ei järginud ametisse nimetamise õigust omav isik õiguste ja kohustuste tasakaalu, mille kohaselt on institutsioon kohustatud võtma arvesse kõiki tema otsust mõjutada võivaid asjaolusid ja võtma arvesse nii teenistuse huve kui ka asjassepuutuva ametniku huve. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt on rikutud hoolitsemiskohustust. Sellega seoses leiab hageja, et tehes sellistel tingimustel vaidlustatud otsuse, ei järginud ametisse nimetamise õigust omav isik õiguste ja kohustuste tasakaalu, mille kohaselt on institutsioon kohustatud võtma arvesse kõiki tema otsust mõjutada võivaid asjaolusid ja võtma arvesse nii teenistuse huve kui ka asjassepuutuva ametniku huve.

---

(1)  Konfidentsiaalsed andmed kustutatud.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/12

---

30. juulil 2019 esitatud hagi – Rumeenia versus komisjon

(kohtuasi T-543/19)

(2019/C 337/13)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Pooled

Hageja: Rumeenia (esindajad: C. Canțăr, M. Chicu, A. Rotăreanu ja E. Gane)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 23. mai 2019. aasta otsus C(2019)4027 final järgmiselt:






  a. | summade osas, mis on märgitud otsuse C(2019)4027 final tekstis asuvat eelarvet puudutava tabeli 1. rea 2 ja 3 veerus, kohustades komisjoni need summad ümber arvutama, arvestades fondide kaasfinantseerimise määra 85 % Programul Operațional 2014RO16M1OP001 Infrastructură Mare (suuremahuliste taristute rakenduskava 2014RO16M1OP001) (edaspidi „POIM“) prioriteetsete suundade 1 ja 2 osas; |
| --- | --- | --- |

—

tühistada 23. mai 2019. aasta otsus C(2019)4027 final järgmiselt:

a.

summade osas, mis on märgitud otsuse C(2019)4027 final tekstis asuvat eelarvet puudutava tabeli 1. rea 2 ja 3 veerus, kohustades komisjoni need summad ümber arvutama, arvestades fondide kaasfinantseerimise määra 85 % Programul Operațional 2014RO16M1OP001 Infrastructură Mare (suuremahuliste taristute rakenduskava 2014RO16M1OP001) (edaspidi „POIM“) prioriteetsete suundade 1 ja 2 osas;

| b. | seoses POIM prioriteetsete suundade 1 ja 2 osas fondide poolt eurodes antavate summade arvutusega, mis on esitatud otsuse C(2019)4027 final lisas, täpsemalt:






  — | jaotises seoses Ühtekuuluvusfondiga, punkt 1 – Rahastamiskava – Tabel 18a – rida AP1 – veerg C – Kaasrahastamise määr – 75 % asendamine määraga 85 %, vastavalt otsusele C(2018)8890 final, kohustades komisjoni 85-protsendilist kaasrahastamise määra arvesse võttes ümber arvutama summad, mis on märgitud:






  — | Punktis 3 – Lisa 1 – rida AP1, veerg F – Fondide antav summa ja veerg F7 – Fondide antav summa ja juba väljamakstud summa fondi rahastamise piires; |
| --- | --- | --- | --- |

b.

seoses POIM prioriteetsete suundade 1 ja 2 osas fondide poolt eurodes antavate summade arvutusega, mis on esitatud otsuse C(2019)4027 final lisas, täpsemalt:

—

jaotises seoses Ühtekuuluvusfondiga, punkt 1 – Rahastamiskava – Tabel 18a – rida AP1 – veerg C – Kaasrahastamise määr – 75 % asendamine määraga 85 %, vastavalt otsusele C(2018)8890 final, kohustades komisjoni 85-protsendilist kaasrahastamise määra arvesse võttes ümber arvutama summad, mis on märgitud:

—

Punktis 3 – Lisa 1 – rida AP1, veerg F – Fondide antav summa ja veerg F7 – Fondide antav summa ja juba väljamakstud summa fondi rahastamise piires;

| — | Punktis 4 – Aastaeelarve arvutus – rida AP1, veerg CA ja veerg R – Fondide antav summa ümberarvutatuna; |
| --- | --- |

—

Punktis 4 – Aastaeelarve arvutus – rida AP1, veerg CA ja veerg R – Fondide antav summa ümberarvutatuna;

| — | Punktis 5 – Aastaeelarve – veerg T – Fondide antav summa ümberarvutatuna; |
| --- | --- |

—

Punktis 5 – Aastaeelarve – veerg T – Fondide antav summa ümberarvutatuna;

| — | Punktis 5 – Aastaeelarve – veerg V – rida „Tagasi nõuda“; |
| --- | --- |

—

Punktis 5 – Aastaeelarve – veerg V – rida „Tagasi nõuda“;

| — | jaotises seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga, punkt 1 – Rahastamiskava – Tabel 18a – rida AP2 – veerg C – Kaasrahastamise määr – 75 % asendamine määraga 85 %, vastavalt otsusele C(2018)8890 final, kohustades komisjoni 85-protsendilist kaasrahastamise määra arvesse võttes ümber arvutama summad, mis on märgitud:






  — | Punktis 3 – Lisa 1 – rida AP2, veerg F – Fondide antav summa ja veerg F7 – Fondide antav summa + juba väljamakstud summa fondi rahastamise piires; |
| --- | --- | --- |

—

jaotises seoses Euroopa Regionaalarengu Fondiga, punkt 1 – Rahastamiskava – Tabel 18a – rida AP2 – veerg C – Kaasrahastamise määr – 75 % asendamine määraga 85 %, vastavalt otsusele C(2018)8890 final, kohustades komisjoni 85-protsendilist kaasrahastamise määra arvesse võttes ümber arvutama summad, mis on märgitud:

—

Punktis 3 – Lisa 1 – rida AP2, veerg F – Fondide antav summa ja veerg F7 – Fondide antav summa + juba väljamakstud summa fondi rahastamise piires;

| — | Punktis 4 – Aastaeelarve arvutus – rida AP2, veerg CA ja veerg R – Fondide antav summa; |
| --- | --- |

—

Punktis 4 – Aastaeelarve arvutus – rida AP2, veerg CA ja veerg R – Fondide antav summa;

| — | Punktis 5 – Aastaeelarve – veerg T – Fondide antav summa ümberarvutatuna; |
| --- | --- |

—

Punktis 5 – Aastaeelarve – veerg T – Fondide antav summa ümberarvutatuna;

| — | Punktis 5 – Aastaeelarve – veerg V – rida „Tagasi nõuda“; |
| --- | --- |

—

Punktis 5 – Aastaeelarve – veerg V – rida „Tagasi nõuda“;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on vääralt kasutanud oma pädevust arvutada välja fondide antav summa ja rikkunud õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet






  — | Rumeenia on seisukohal, et komisjoni personal kohaldas vääralt kaasrahastamise määra 75 % „Transporti“ puudutavate prioriteetsete suundade 1 ja 2 suhtes, arvestades, et ajal, mil kiideti heaks aruandeaasta 2017-2018 aruanne, avaldas otsus C(2018)8890 final – millega muudeti POIMi, et tõsta kaasrahastamise määra „Transpordi“ sektori projektide (POIM prioriteetsed suunad 1 ja 2) osas 75-protsendilt 85-protsendile – juba õiguslikku mõju. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on vääralt kasutanud oma pädevust arvutada välja fondide antav summa ja rikkunud õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet

—

Rumeenia on seisukohal, et komisjoni personal kohaldas vääralt kaasrahastamise määra 75 % „Transporti“ puudutavate prioriteetsete suundade 1 ja 2 suhtes, arvestades, et ajal, mil kiideti heaks aruandeaasta 2017-2018 aruanne, avaldas otsus C(2018)8890 final – millega muudeti POIMi, et tõsta kaasrahastamise määra „Transpordi“ sektori projektide (POIM prioriteetsed suunad 1 ja 2) osas 75-protsendilt 85-protsendile – juba õiguslikku mõju.

| — | Arvestades ka otsuse C(2018)8890 final sätete selgesõnalisust ja määruses 1303/2013 niisuguste normide puudumist, mis lubaksid otsusega kinnitatud kaasrahastamise määra kohaldada ainult aruandeaastatele, mille suhtes menetlus on pooleli, leiab Rumeenia, et kuna jäeti kohaldama otsusega C(2018)8890 final kinnitatud kaasrahastamise määr 85 %, on vaidlustatud otsuses rikutud õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Arvestades ka otsuse C(2018)8890 final sätete selgesõnalisust ja määruses 1303/2013 niisuguste normide puudumist, mis lubaksid otsusega kinnitatud kaasrahastamise määra kohaldada ainult aruandeaastatele, mille suhtes menetlus on pooleli, leiab Rumeenia, et kuna jäeti kohaldama otsusega C(2018)8890 final kinnitatud kaasrahastamise määr 85 %, on vaidlustatud otsuses rikutud õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet.

| 2. | Teine väide, et rikutud on ELTL artikli 296 teises lõigus ette nähtud põhjendamiskohustust ja ka hea halduse põhimõtet






  — | Rumeenia kinnitab, et ELTL artikli 296 teises lõigus ette nähtud põhjendamiskohustust on rikutud, sest vaidlustatud otsuses ei tooda esile õiguslikku alust sellele, miks komisjon välistas aruandeaasta 2017-2018 osas otsuses C(2018)8890 final ette nähtud suurema, 85-protsendilise kaasrahastamise määra kohaldamise. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on ELTL artikli 296 teises lõigus ette nähtud põhjendamiskohustust ja ka hea halduse põhimõtet

—

Rumeenia kinnitab, et ELTL artikli 296 teises lõigus ette nähtud põhjendamiskohustust on rikutud, sest vaidlustatud otsuses ei tooda esile õiguslikku alust sellele, miks komisjon välistas aruandeaasta 2017-2018 osas otsuses C(2018)8890 final ette nähtud suurema, 85-protsendilise kaasrahastamise määra kohaldamise.

| — | Samuti on Rumeenia seisukohal, et Euroopa Komisjoni kõrvalehoidev hoiak otsuse C(2018)8890 final vastuvõtmisega lõppenud menetluses ja sellele kaasnenud komisjoni personali hilinemisega vastamine küsimustele, mille Rumeenia asutused olid esitanud, on käsitatav hea halduse põhimõtte rikkumisena. |
| --- | --- |

—

Samuti on Rumeenia seisukohal, et Euroopa Komisjoni kõrvalehoidev hoiak otsuse C(2018)8890 final vastuvõtmisega lõppenud menetluses ja sellele kaasnenud komisjoni personali hilinemisega vastamine küsimustele, mille Rumeenia asutused olid esitanud, on käsitatav hea halduse põhimõtte rikkumisena.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/14

---

6. augustil 2019 esitatud hagi – Riginos Emporiki kai Mesitiki versus EUIPO – Honda Motor (ONDA 1962)

(kohtuasi T-548/19)

(2019/C 337/14)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Riginos Emporiki kai Mesitiki AE (Glyfada, Kreeka) (esindaja: advokaat V. Oikonomidis)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Honda Motor Co. Ltd (Tōkyō, Jaapan)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: valget, musta ja sinist värvi ELi kujutismärgi ONDA 1962 taotlus – registreerimistaotlus nr 15 419 559

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 27. mai 2019. aasta otsus asjas R 2384/2017-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus tervikuna, rahuldades hagi ja jättes vastulause tervikuna rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus tervikuna, rahuldades hagi ja jättes vastulause tervikuna rahuldamata;

| — | mõista kostjalt välja kõik vastulausete osakonna ja apellatsioonikoja menetlusega seoses kantud kulud ning käesoleva Üldkohtu menetluse kulud. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja kõik vastulausete osakonna ja apellatsioonikoja menetlusega seoses kantud kulud ning käesoleva Üldkohtu menetluse kulud.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 95 lõike 1 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 95 lõike 1 rikkumine.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/15

---

8. augustil 2019 esitatud hagi – Medac Gesellschaft für klinische Spezialpräparate versus komisjon

(kohtuasi T-549/19)

(2019/C 337/15)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Medac Gesellschaft für klinische Spezialpräparate mbH (Wedel, Saksamaa) (esindaja: advokaat P. von Czettritz)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi ese on komisjoni 20. juuni 2019. aasta rakendusotsuse C(2019) 4858 (final), millega antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (1) alusel müügiluba inimtervishoius kasutatavale ravimile „Trecondi – Treosulfaan“, artikkel 5.

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide: vaidlustatud otsusega on ilmselgelt rikutud õigusnormi, kuna määruse (EÜ) nr 141/2000 (2) artikli 3 lõike 1 punktis b sisalduva mõiste „rahuldav meetod“ tõlgendamisel nõuti andmeid Trecondi kohta võrreldes melfalaani ja tsüklofosfamiidi heakskiitmata näidustustega, mis on selle sättega vastuolus. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: vaidlustatud otsusega on ilmselgelt rikutud õigusnormi, kuna määruse (EÜ) nr 141/2000 (2) artikli 3 lõike 1 punktis b sisalduva mõiste „rahuldav meetod“ tõlgendamisel nõuti andmeid Trecondi kohta võrreldes melfalaani ja tsüklofosfamiidi heakskiitmata näidustustega, mis on selle sättega vastuolus.

| 2. | Teine väide: lisaks on tegemist võimu kuritarvitamisega, kuna heakskiitmata näidustuste arvesse võtmisega rikutakse asjakohast komisjoni 18. novembri 2016. aasta teatist (2016/C 424/03) harva kasutatavaid ravimeid käsitleva määruse (EÜ) nr 141/2000 artiklite 3, 5 ja 7 kohaldamise kohta (3). |
| --- | --- |

2.

Teine väide: lisaks on tegemist võimu kuritarvitamisega, kuna heakskiitmata näidustuste arvesse võtmisega rikutakse asjakohast komisjoni 18. novembri 2016. aasta teatist (2016/C 424/03) harva kasutatavaid ravimeid käsitleva määruse (EÜ) nr 141/2000 artiklite 3, 5 ja 7 kohaldamise kohta (3).

| 3. | Kolmas väide: pealegi on vaidlustatud otsuse puhul tegemist võrdse kohtlemise ja õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumisega kui võimu kuritarvitamise liigiga, kuna komisjon on määruse (EÜ) nr 141/2000 artikli 3 lõike 1 punktis b sisalduva olemasoleva rahuldava meetodi hindamisel menetluse käigus lähtunud tüvirakkude siirdamise protsessist kui võrdlusalusest, mitte aga enam tüvirakkude siirdamisele eelnevast konditsioneerivast ravikuurist. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: pealegi on vaidlustatud otsuse puhul tegemist võrdse kohtlemise ja õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumisega kui võimu kuritarvitamise liigiga, kuna komisjon on määruse (EÜ) nr 141/2000 artikli 3 lõike 1 punktis b sisalduva olemasoleva rahuldava meetodi hindamisel menetluse käigus lähtunud tüvirakkude siirdamise protsessist kui võrdlusalusest, mitte aga enam tüvirakkude siirdamisele eelnevast konditsioneerivast ravikuurist.

| 4. | Neljas väide: ilmselge võimu kuritarvitamine ilmneb lisaks ka selles, et hinnates, kas Trecondi toob kannatajale määruse (EÜ) nr 141/2000 artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt „märkimisväärset kasu“, rikuti õigusnormi ning ei võetud arvesse kõiki andmeid, kuna kaudse võrdluse põhjal saadud kliinilised andmed loeti metoodiliselt kehtetuks ning jäeti hindamisel kõrvale. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: ilmselge võimu kuritarvitamine ilmneb lisaks ka selles, et hinnates, kas Trecondi toob kannatajale määruse (EÜ) nr 141/2000 artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt „märkimisväärset kasu“, rikuti õigusnormi ning ei võetud arvesse kõiki andmeid, kuna kaudse võrdluse põhjal saadud kliinilised andmed loeti metoodiliselt kehtetuks ning jäeti hindamisel kõrvale.

| 5. | Viies väide: lõpuks rikutakse vaidlustatud otsusega võrdse kohtlemise põhimõtet, mis kujutab endas võimu kuritarvitamise erijuhtu, kuna kaudseid võrdlusandmeid ei võetud metoodilisest aspektist arvesse, kuigi varem on võrreldavates olukordades võrreldaval metoodikal põhinevaid kaudseid võrdlusandmeid arvesse võetud. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: lõpuks rikutakse vaidlustatud otsusega võrdse kohtlemise põhimõtet, mis kujutab endas võimu kuritarvitamise erijuhtu, kuna kaudseid võrdlusandmeid ei võetud metoodilisest aspektist arvesse, kuigi varem on võrreldavates olukordades võrreldaval metoodikal põhinevaid kaudseid võrdlusandmeid arvesse võetud.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT 2004, L 136, lk 1; ELT eriväljaanne 13/34, lk 229).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta (EÜT 2000, L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 15/05,lk 21).

(3)  Komisjoni teatis harva kasutatavaid ravimeid käsitleva määruse (EÜ) nr 141/2000 artiklite 3, 5 ja 7 kohaldamise kohta (2016/C 424/03) (ELT 2016, C 424, lk 3).

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/16

---

1. augustil 2019 esitatud hagi – Nitto Pharmaceutical Industries versus EUIPO – Chiesi Farmaceutici (NOSTER)

(kohtuasi T-550/19)

(2019/C 337/16)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Nitto Pharmaceutical Industries Ltd (Kyōto, Jaapan) (esindaja: advokaat P. Voutilainen)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Chiesi Farmaceutici SpA (Parma, Itaalia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: sõnamärgi NOSTER ELi nimetav rahvusvaheline registreering – ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 1 332 950

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 13. mai 2019. aasta otsus asjas R 2279/2018-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/17

---

8. augustil 2019 esitatud hagi – Perfect Bar versus EUIPO (PERFECT BAR)

(kohtuasi T-553/19)

(2019/C 337/17)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Perfect Bar LLC (San Diego, California, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaadid F. Miazzetto, J. Gracia Albero, R. Seoane Lacayo ja E. Cebollero González)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi PERFECT BAR taotlus – registreerimistaotlus nr 15 374 085

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 22. mai 2019. aasta otsus asjas R 371/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | jätta kulud, sh Üldkohtu ja EUIPO menetlusega seoses kantud kulud, EUIPO kanda. |
| --- | --- |

—

jätta kulud, sh Üldkohtu ja EUIPO menetlusega seoses kantud kulud, EUIPO kanda.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 296 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 296 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 72 lõike 6 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 72 lõike 6 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/18

---

14. augustil 2019 esitatud hagi – Klein versus komisjon

(kohtuasi T-562/19)

(2019/C 337/18)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Christoph Klein (Großgmain, Austria) (esindaja: advokaat H.J. Ahlt)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tuvastada, et Euroopa Komisjon on rikkunud asutamislepingut, kui ta jäi tegevusetuks 7. jaanuaril 1998 Saksamaa algatatud kaitseklauslimenetluses CE-märgisega meditsiiniseadme „Inhaler Broncho-Air“ suhtes ega teinud ostust vastavalt direktiivi 93/42/EMÜ (1) artikli 8 lõikele 2; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et Euroopa Komisjon on rikkunud asutamislepingut, kui ta jäi tegevusetuks 7. jaanuaril 1998 Saksamaa algatatud kaitseklauslimenetluses CE-märgisega meditsiiniseadme „Inhaler Broncho-Air“ suhtes ega teinud ostust vastavalt direktiivi 93/42/EMÜ (1) artikli 8 lõikele 2;

| — | mõista kohtukulud välja kostjatelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjatelt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| 1. | Esimene väide: Euroopa Komisjon on rikkunud direktiivi 93/42/EMÜ artikli 8 lõiget 2, kuna ta ei ole teinud alates 7. jaanuarist 1998 Saksamaa algatatud kaitseklauslimenetluses CE-märgisega meditsiiniseadme „Inhaler Broncho-Air“ otsust ja tal ei ole selleks kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: Euroopa Komisjon on rikkunud direktiivi 93/42/EMÜ artikli 8 lõiget 2, kuna ta ei ole teinud alates 7. jaanuarist 1998 Saksamaa algatatud kaitseklauslimenetluses CE-märgisega meditsiiniseadme „Inhaler Broncho-Air“ otsust ja tal ei ole selleks kaalutlusõigust.

| 2. | Teine väide: otsuse tegemata jätmisega (tegevusetus) on Euroopa Komisjon rikkunud ELTL artiklit 34 ja õigust kaupade vabale liikumisele seoses meditsiiniseadmega „Inhaler Broncho-Air“. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: otsuse tegemata jätmisega (tegevusetus) on Euroopa Komisjon rikkunud ELTL artiklit 34 ja õigust kaupade vabale liikumisele seoses meditsiiniseadmega „Inhaler Broncho-Air“.

| 3. | Kolmas väide: Euroopa Komisjon on otsuse tegemata jätmisega rikkunud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 47, kuna ta ei ole võimaldanud hagejal kasutada õiguskaitsevahendit otsuse vaidlustamiseks ega teostada oma kaitseõigusi pädevas kohtus või täpsemalt Euroopa Kohtus. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: Euroopa Komisjon on otsuse tegemata jätmisega rikkunud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 47, kuna ta ei ole võimaldanud hagejal kasutada õiguskaitsevahendit otsuse vaidlustamiseks ega teostada oma kaitseõigusi pädevas kohtus või täpsemalt Euroopa Kohtus.

| 4. | Neljas väide: Euroopa Komisjon on rikkunud harta artiklit 41, kuna keelustamisest puudutatud isikuid ei ole senini ära kuulatud ja mõistliku aja jooksul ei ole tehtud mingit otsust hoolimata direktiivi 93/42/EMÜ artikli 8 lõikega 2 kehtestatud liidu õigusnormidest. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: Euroopa Komisjon on rikkunud harta artiklit 41, kuna keelustamisest puudutatud isikuid ei ole senini ära kuulatud ja mõistliku aja jooksul ei ole tehtud mingit otsust hoolimata direktiivi 93/42/EMÜ artikli 8 lõikega 2 kehtestatud liidu õigusnormidest.

| 5. | Viies väide: Euroopa Komisjon on otsuse tegemata jätmisega rikkunud hagejale harta artiklist 17 tulenevat õigust omandile, kuna selle rikkumise tõttu ei saa ta turule tuua oma toodet „Inhaler Broncho-Air“. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: Euroopa Komisjon on otsuse tegemata jätmisega rikkunud hagejale harta artiklist 17 tulenevat õigust omandile, kuna selle rikkumise tõttu ei saa ta turule tuua oma toodet „Inhaler Broncho-Air“.

| 6. | Kuues väide: Euroopa Komisjoni tegevusetus rikub ka harta artiklit 20, seaduse ees võrdsuse põhimõtet, kuna komisjon on sarnastel juhtudel otsuseid teinud. See tähendab ka harta artiklist 21 tuleneva diskrimineerimise keelu põhimõtte rikkumist. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide: Euroopa Komisjoni tegevusetus rikub ka harta artiklit 20, seaduse ees võrdsuse põhimõtet, kuna komisjon on sarnastel juhtudel otsuseid teinud. See tähendab ka harta artiklist 21 tuleneva diskrimineerimise keelu põhimõtte rikkumist.

| 7. | Seitsmes väide: kuna Euroopa Komisjon ei ole teinud otsust, on hagejalt üle 20 aasta olnud takistatud kasutada õigust tegeleda vabalt valitud tegevusalal „Inhaler Broncho-Air“ loojana, millega Euroopa Komisjon on rikkunud harta artiklit 15. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide: kuna Euroopa Komisjon ei ole teinud otsust, on hagejalt üle 20 aasta olnud takistatud kasutada õigust tegeleda vabalt valitud tegevusalal „Inhaler Broncho-Air“ loojana, millega Euroopa Komisjon on rikkunud harta artiklit 15.

---

(1)  Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT 1993, L 169, lk 1; ELT eriväljaanne 13/12, lk 82).

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/19

---

14. augustil 2019 esitatud hagi – Perfect Bar versus EUIPO (PERFECT Bar)

(kohtuasi T-563/19)

(2019/C 337/19)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Perfect Bar LLC (San Diego, California, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaadid F. Miazzetto, J. Gracia Albero, R. Seoane Lacayo ja E. Cebollero González)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi PERFECT Bar taotlus – registreerimistaotlus nr 15 376 064

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 6. juuni 2019. aasta otsus asjas R 372/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | jätta kulud, sh Üldkohtu ja EUIPO menetlusega seoses kantud kulud, kostja kanda. |
| --- | --- |

—

jätta kulud, sh Üldkohtu ja EUIPO menetlusega seoses kantud kulud, kostja kanda.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 296 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 296 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 72 lõike 6 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 72 lõike 6 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/19

---

14. augustil 2019 esitatud hagi – Lozano Arana jt versus EUIPO - Coltejer (LIBERTADOR)

(kohtuasi T-564/19)

(2019/C 337/20)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Antonio Lozano Arana (Cali, Colombia), Daniel Simon Benmaor (Marseille, Prantsusmaa), Marion Esther Benmaor (Marseille), Valérie Brigitte Danielle Servant (Marrakech, Maroko) (esindaja: advokaat M. Angelier)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Coltejer SA (Itagüí, Antioquia, Colombia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanikud: hagejad Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk LIBERTADOR – ELi kaubamärk nr 9 067 414

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 20. juuni 2019. aasta otsus asjas R 2482/2018-4

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus. |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus.

Väited

| — | Oluliste menetlusnormide (kaitseõigused, õigus pöörduda kohtusse) rikkumine; |
| --- | --- |

—

Oluliste menetlusnormide (kaitseõigused, õigus pöörduda kohtusse) rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a rikkumine.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/20

---

16. augustil 2019 esitatud hagi – Tinnus Enterprises versus EUIPO – Mystic Products Import & Export and Koopman International (Pihusti)

(kohtuasi T-574/19)

(2019/C 337/21)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Tinnus Enterprises LLC (Plano, Texas, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaat A. Odle ja barrister J. St Ville)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teised menetluspooled apellatsioonikojas: Mystic Products Import & Export, SL (Badalona, Hispaania), Koopman International BV (Amsterdam, Madalmaad)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse disainilahenduse omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune disainilahendus: ELi disainilahendus 1431 829-0001

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 12. juuni 2019. aasta otsus asjas R 1002/2018-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | muuta vaidlustatud otsust: i) rahuldades hageja kaebuse; ii) lükates kehtetuks tunnistamise taotlejate taotlused ICD 10292 ja ICD 10689 tervikuna tagasi ja tunnistades kõnealuse ühenduse disainilahenduse kehtivaks; (iii) mõistes kehtetuks tunnistamise taotlejatelt välja hageja kulud seoses apellatsioonikoja ja tühistamisosakonna menetlusega; (iv) teise võimalusena saata asi määruse nr 6/2002 artikli 4 lõike 1 käsitlemiseks tühistamisosakonnale tagasi; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust: i) rahuldades hageja kaebuse; ii) lükates kehtetuks tunnistamise taotlejate taotlused ICD 10292 ja ICD 10689 tervikuna tagasi ja tunnistades kõnealuse ühenduse disainilahenduse kehtivaks; (iii) mõistes kehtetuks tunnistamise taotlejatelt välja hageja kulud seoses apellatsioonikoja ja tühistamisosakonna menetlusega; (iv) teise võimalusena saata asi määruse nr 6/2002 artikli 4 lõike 1 käsitlemiseks tühistamisosakonnale tagasi;

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väide

| — | Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/21

---

20. augustil 2019 esitatud hagi – The KaiKai Company Jaeger Wichmann versus EUIPO (Võimlemis- või sporditarbed)

(kohtuasi T-579/19)

(2019/C 337/22)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: The KaiKai Company Jaeger Wichmann GbR (München, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Hellmann-Cordner)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune disainilahendus: ühenduse disainilahenduse koondtaotlus (Võimlemis- või sporditarbed) – registreerimistaotlused nr 5807 179–0001-0012

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 13. juuni 2019. aasta otsus asjas R 573/2019-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | tühistada EUIPO 16. jaanuari 2019. aasta otsus osas, milles ei tunnustatud ühenduse disainilahenduse nr 5807179 0001-0012 prioriteeti; tunnustada 26. oktoobril 2017 esitatud prioriteedinõuet ja parandada disainilahenduse avaldamisel tehtud viga nii, et näidatakse ära andmed prioriteedi kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada EUIPO 16. jaanuari 2019. aasta otsus osas, milles ei tunnustatud ühenduse disainilahenduse nr 5807179 0001-0012 prioriteeti; tunnustada 26. oktoobril 2017 esitatud prioriteedinõuet ja parandada disainilahenduse avaldamisel tehtud viga nii, et näidatakse ära andmed prioriteedi kohta;

| — | hüvitada lõiv kaebuse esitamise eest; |
| --- | --- |

—

hüvitada lõiv kaebuse esitamise eest;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt;

| — | teise võimalusena; viia läbi kohtulik arutelu. |
| --- | --- |

—

teise võimalusena; viia läbi kohtulik arutelu.

Väide

| — | Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta artikli 41 lõike 1 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta artikli 41 lõike 1 rikkumine.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/22

---

27. augustil 2019 esitatud hagi – Novomatic versus EUIPO - adp Gauselmann (Power Stars)

(kohtuasi T-588/19)

(2019/C 337/23)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Novomatic AG (Gumpoldskirchen, Austria) (esindaja: advokaat M. Ringer)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: adp Gauselmann GmbH (Lübbecke, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärk Power Stars – ELi kaubamärk nr 8 435 695

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 13. juuni 2019. aasta otsus asjas R 2038/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, millega jäeti rahuldamata kaebus, milles paluti tühistada ELi kaubamärgi registreering nr 8 435 695 järgmiste kaupade suhtes „riistvara, eelkõige kasiino- ja hasartmängusaalide mängudele, mänguautomaatidele, elektroonilistele mänguautomaatidele, internetis pakutava videoloterii automaatidele; kasiinomängud, mänguautomaadid ja hasartmängumasinad, eelkõige kommertseesmärkidel kasiinodes ja hasartmängusaalides kasutamiseks koos võidu väljamaksmise võimalusega või ilma, või internetis pakutavad hasartmängud; elektroonilised mänguautomaadid ja/või elektroonilised hasartmänguseadmed koos võidu väljamaksmise võimalusega või ilma; elektroonilised või elektrotehnilised hasartmänguseadmed; müntide, žetoonide, pangatähtede, piletite, või elektroonilisi, magnet- või biomeetrilisi andmeid säilitavate maksevahenditega käitatavad elektroonilised või elektrotehnilised hasartmänguseadmed, mänguautomaadid, hasartmängumasinad, elektroonilised mänguautomaadid, eelkõige kommertseesmärkidel kasiinodes ja hasartmängusaalides kasutamiseks koos võidu väljamaksmise võimalusega või ilma; korpused elektroonilistele mänguautomaatidele, hasartmänguseadmetele, mänguautomaatidele, hasartmängumasinatele, elektroonilistele või elektrotehnilistele hasartmänguseadmetele bingomängude, loteriimängude ja videoloteriide läbiviimiseks ning kihlveokontoritele, mis on ühendatud arvutivõrku või ilma; elektropneumaatilised ja elektrilised kangist tõmmatavad mänguautomaadid“ ja muuta seda nii, et teise menetluspoole esitatud kaubamärgi tühistamise taotlus jäetakse selles osas rahuldamata ning kaebuse ja kaubamärgi tühistamise menetluse kulud mõistetakse välja teiselt menetluspoolelt; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, millega jäeti rahuldamata kaebus, milles paluti tühistada ELi kaubamärgi registreering nr 8 435 695 järgmiste kaupade suhtes „riistvara, eelkõige kasiino- ja hasartmängusaalide mängudele, mänguautomaatidele, elektroonilistele mänguautomaatidele, internetis pakutava videoloterii automaatidele; kasiinomängud, mänguautomaadid ja hasartmängumasinad, eelkõige kommertseesmärkidel kasiinodes ja hasartmängusaalides kasutamiseks koos võidu väljamaksmise võimalusega või ilma, või internetis pakutavad hasartmängud; elektroonilised mänguautomaadid ja/või elektroonilised hasartmänguseadmed koos võidu väljamaksmise võimalusega või ilma; elektroonilised või elektrotehnilised hasartmänguseadmed; müntide, žetoonide, pangatähtede, piletite, või elektroonilisi, magnet- või biomeetrilisi andmeid säilitavate maksevahenditega käitatavad elektroonilised või elektrotehnilised hasartmänguseadmed, mänguautomaadid, hasartmängumasinad, elektroonilised mänguautomaadid, eelkõige kommertseesmärkidel kasiinodes ja hasartmängusaalides kasutamiseks koos võidu väljamaksmise võimalusega või ilma; korpused elektroonilistele mänguautomaatidele, hasartmänguseadmetele, mänguautomaatidele, hasartmängumasinatele, elektroonilistele või elektrotehnilistele hasartmänguseadmetele bingomängude, loteriimängude ja videoloteriide läbiviimiseks ning kihlveokontoritele, mis on ühendatud arvutivõrku või ilma; elektropneumaatilised ja elektrilised kangist tõmmatavad mänguautomaadid“ ja muuta seda nii, et teise menetluspoole esitatud kaubamärgi tühistamise taotlus jäetakse selles osas rahuldamata ning kaebuse ja kaubamärgi tühistamise menetluse kulud mõistetakse välja teiselt menetluspoolelt;

| — | teise võimalusena: tühistada vaidlustatud otsus osas, millega jäeti rahuldamata kaebus ELi kaubamärgi registreeringu nr 8 435 695 tühistamise peale eespool loetletud kaupade suhtes ja saata asi EUIPO-le tagasi selles osas uue otsuse tegemiseks; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena: tühistada vaidlustatud otsus osas, millega jäeti rahuldamata kaebus ELi kaubamärgi registreeringu nr 8 435 695 tühistamise peale eespool loetletud kaupade suhtes ja saata asi EUIPO-le tagasi selles osas uue otsuse tegemiseks;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a ja lõike 2 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a ja lõike 2 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 esimese lause rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 esimese lause rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 teise lause rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 teise lause rikkumine.

---

| 7.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 337/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 337/23

---

27. augustil 2019 esitatud hagi – Gothe und Kunz versus EUIPO - Aldi Einkauf (FAIR ZONE)

(kohtuasi T-589/19)

(2019/C 337/24)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Oliver Gothe (Köln, Saksamaa), Martin Kunz (London, Ühendkuningriik) (esindajad: advokaat K. Kruse)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG (Essen, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi FAIR ZONE taotlus – ELi kaubamärk nr 16 977 852

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 3. juuli 2019. aasta otsus asjas R 2253/2018-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | jätta Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG vastulause rahuldamata; |
| --- | --- |

—

jätta Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG vastulause rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---