# Az Európai Unió C 366/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 366 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. október 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 366

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. október 30.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Rendszerkockázati Testület |
| 2019/C 366/01 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a belgiumi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/4) | 1 |
| 2019/C 366/02 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a dániai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/5) | 7 |
| 2019/C 366/03 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a luxemburgi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/6) | 14 |
| 2019/C 366/04 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a hollandiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/7) | 22 |
| 2019/C 366/05 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a finnországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/8) | 29 |
| 2019/C 366/06 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a svédországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/9) | 35 |
| 2019/C 366/07 | Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) a cseh köztársasági lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/10) | 41 |
| 2019/C 366/08 | Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) a németországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/11) | 45 |
| 2019/C 366/09 | Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) a franciaországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/12) | 49 |
| 2019/C 366/10 | Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) az izlandi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/13) | 53 |
| 2019/C 366/11 | Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) a norvégiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/14) | 57 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

2019/C 366/01

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a belgiumi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/4)

1

2019/C 366/02

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a dániai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/5)

7

2019/C 366/03

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a luxemburgi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/6)

14

2019/C 366/04

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a hollandiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/7)

22

2019/C 366/05

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a finnországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/8)

29

2019/C 366/06

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. június 27.) a svédországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/9)

35

2019/C 366/07

Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) a cseh köztársasági lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/10)

41

2019/C 366/08

Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) a németországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/11)

45

2019/C 366/09

Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) a franciaországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/12)

49

2019/C 366/10

Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) az izlandi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/13)

53

2019/C 366/11

Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2019. június 27.) a norvégiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (ERKT/2019/14)

57

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 366/12 | Euroátváltási árfolyamok — 2019. október 29. | 60 |
| 2019/C 366/13 | Értesítés az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 14a. cikkének és az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 24a. cikkének végrehajtására szolgáló vámeszköz létrehozásáról szóló (EU) 2019/1131 bizottsági végrehajtási rendelet alkalmazásáról | 61 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 366/12

Euroátváltási árfolyamok — 2019. október 29.

60

2019/C 366/13

Értesítés az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 14a. cikkének és az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 24a. cikkének végrehajtására szolgáló vámeszköz létrehozásáról szóló (EU) 2019/1131 bizottsági végrehajtási rendelet alkalmazásáról

61

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/1

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2019. június 27.)

a belgiumi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/4)

(2019/C 366/01)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre  (1)
  és különösen annak 3., 16., 17. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat. |
| --- | --- |

(1)

Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat.

| (2) | Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket. |
| --- | --- |

(2)

Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket.

| (3) | A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár. |
| --- | --- |

(3)

A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár.

| (4) | Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. |
| --- | --- |

(4)

Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását.

| (5) | Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére. |
| --- | --- |

(5)

Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére.

| (6) | Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását.

| (7) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Belgium (6) - tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett. |
| --- | --- |

(7)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Belgium (6) - tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett.

| (8) | 2016-ban Belgiumban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenység a lakóingatlanárak és jelzáloghitelek gyors növekedése volt, valamint a háztartások eleve magas és növekvő eladósodottsága, azon jelzáloghitel-felvevők növekvő arányával, akik potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben Belgiumban. |
| --- | --- |

(8)

2016-ban Belgiumban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenység a lakóingatlanárak és jelzáloghitelek gyors növekedése volt, valamint a háztartások eleve magas és növekvő eladósodottsága, azon jelzáloghitel-felvevők növekvő arányával, akik potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben Belgiumban.

| (9) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség egészére kiterjedő elemzését (7). |
| --- | --- |

(9)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség egészére kiterjedő elemzését (7).

| (10) | Belgium vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy 2016 óta a lakáshitelek erős növekedése továbbra is táplálta a háztartások eladósodottságát. Annak ellenére, hogy lassult a lakóingatlanár-növekedés, a korábbi dinamikák aggodalomra adnak okot az esetleges felülértékelés tekintetében. Ezen túlmenően a jelzáloghitelek jelentős részét továbbra is olyan háztartásoknak nyújtják, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Mindenez alapján a belső minősítésen alapuló módszert használó hitelintézetek jelzálog-kitettségeire 2013-ban bevezetett 5 %-os kockázatisúly-többlet hozzájárult ezen intézetek ellenálló képességének javításához. |
| --- | --- |

(10)

Belgium vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy 2016 óta a lakáshitelek erős növekedése továbbra is táplálta a háztartások eladósodottságát. Annak ellenére, hogy lassult a lakóingatlanár-növekedés, a korábbi dinamikák aggodalomra adnak okot az esetleges felülértékelés tekintetében. Ezen túlmenően a jelzáloghitelek jelentős részét továbbra is olyan háztartásoknak nyújtják, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Mindenez alapján a belső minősítésen alapuló módszert használó hitelintézetek jelzálog-kitettségeire 2013-ban bevezetett 5 %-os kockázatisúly-többlet hozzájárult ezen intézetek ellenálló képességének javításához.

| (11) | 2018-ban a Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique megemelte ezt az 5 %-os kockázatisúly-többletet az 575/2013/EU rendelet 458. cikke alapján egy arányos kockázatisúly-többlet alkalmazásával, amely az egyes hitelintézetek lakáscélú jelzáloghiteleket tartalmazó portfóliójának nemteljesítéskori kitettségeire alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 %-ából állt. |
| --- | --- |

(11)

2018-ban a Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique megemelte ezt az 5 %-os kockázatisúly-többletet az 575/2013/EU rendelet 458. cikke alapján egy arányos kockázatisúly-többlet alkalmazásával, amely az egyes hitelintézetek lakáscélú jelzáloghiteleket tartalmazó portfóliójának nemteljesítéskori kitettségeire alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 %-ából állt.

| (12) | A jelenleg alkalmazandó kockázatisúly-többlet célja a belső minősítésen alapuló módszert használó hitelintézetek ellenálló képességének fokozása és az új jelzáloghitelekhez kapcsolódó kockázatok felhalmozódásának megelőzése. Jelenleg azonban nincsenek olyan hitelfelvevői alapú intézkedések (például a hitelfedezeti (LTV) arányra, az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó korlátok) Belgiumban, amelyek közvetlenül korlátoznák az olyan háztartásoknak nyújtott jelzáloghitelek arányát, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. |
| --- | --- |

(12)

A jelenleg alkalmazandó kockázatisúly-többlet célja a belső minősítésen alapuló módszert használó hitelintézetek ellenálló képességének fokozása és az új jelzáloghitelekhez kapcsolódó kockázatok felhalmozódásának megelőzése. Jelenleg azonban nincsenek olyan hitelfelvevői alapú intézkedések (például a hitelfedezeti (LTV) arányra, az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó korlátok) Belgiumban, amelyek közvetlenül korlátoznák az olyan háztartásoknak nyújtott jelzáloghitelek arányát, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben.

| (13) | Az ERKT ezért arra következtet, hogy a Belgiumban bevezetett vagy rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések részben megfelelőek és részben elegendőek a háztartárok eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és a hitelezési szabályokhoz kapcsolódó sérülékenységek középtávú kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a Belgiumban fennálló makroprudenciális intézkedések kiegészítése az ellenálló képesség fokozása céljából. Nem tekintendők a meglévő tőkealapú intézkedések helyettesítőinek, azok továbbra is fontosak a hitelportfóliókban fennálló sérülékenységek kezeléséhez. |
| --- | --- |

(13)

Az ERKT ezért arra következtet, hogy a Belgiumban bevezetett vagy rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések részben megfelelőek és részben elegendőek a háztartárok eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és a hitelezési szabályokhoz kapcsolódó sérülékenységek középtávú kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a Belgiumban fennálló makroprudenciális intézkedések kiegészítése az ellenálló képesség fokozása céljából. Nem tekintendők a meglévő tőkealapú intézkedések helyettesítőinek, azok továbbra is fontosak a hitelportfóliókban fennálló sérülékenységek kezeléséhez.

| (14) | Ennek az ajánlásnak az a célja, hogy ajánlja jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválását az olyan háztartásoknak nyújtott jelzáloghitelek nagy arányának kezelése érdekében, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben Belgiumban. |
| --- | --- |

(14)

Ennek az ajánlásnak az a célja, hogy ajánlja jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválását az olyan háztartásoknak nyújtott jelzáloghitelek nagy arányának kezelése érdekében, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben Belgiumban.

| (15) | Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását. |
| --- | --- |

(15)

Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását.

| (16) | Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(16)

Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1. SZAKASZ

AJÁNLÁS

A. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása

Ajánlott, hogy az ajánlási hatáskörrel rendelkező vagy a hitelfelvevői alapú intézkedések ajánlásával megbízott belga nemzeti hatóságok megfelelően ajánlják jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválását és aktiválják azokat annak érdekében, hogy megakadályozzák:

| a) | az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani a fogyasztást kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén; vagy |
| --- | --- |

a)

az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani a fogyasztást kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén; vagy

| b) | a lakóingatlannal fedezett új jelzáloghitelek jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely hitelezési veszteséget eredményez e hitelek tekintetében nemteljesítésük és a lakóingatlan-árak ezt követő csökkenése esetén. |
| --- | --- |

b)

a lakóingatlannal fedezett új jelzáloghitelek jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely hitelezési veszteséget eredményez e hitelek tekintetében nemteljesítésük és a lakóingatlan-árak ezt követő csökkenése esetén.

2. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1.   Fogalommeghatározások

Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések; |
| --- | --- |

a)

„hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések;

| b) | „közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

b)

„közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| c) | „ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

c)

„ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| d) | „hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

d)

„hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya;

| e) | „adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

e)

„adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya;

| f) | „adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában; |
| --- | --- |

f)

„adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában;

| g) | „középtávú”: hároméves időhorizonton belüli; |
| --- | --- |

g)

„középtávú”: hároméves időhorizonton belüli;

| h) | „jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések”: olyan hitelfelvevői alapú intézkedések, amelyeket jogilag kötelező erejű aktusok vezetnek be; |
| --- | --- |

h)

„jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések”: olyan hitelfelvevői alapú intézkedések, amelyeket jogilag kötelező erejű aktusok vezetnek be;

| i) | „adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt; |
| --- | --- |

i)

„adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt;

| j) | „futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában; |
| --- | --- |

j)

„futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában;

| k) | „makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság. |
| --- | --- |

k)

„makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság.

2.   Végrehajtási kritériumok

| 1. | Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:






  a) | megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás célkitűzését és tartalmát; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás célkitűzését és tartalmát;

| b) | a hitelfelvevői alapú intézkedések A. ajánlás szerinti aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Belgium helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a hitelfelvevői alapú intézkedések A. ajánlás szerinti aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Belgium helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében;

| c) | az A. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó, az I. mellékletben meghatározott külön kritériumok. |
| --- | --- |

c)

az A. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó, az I. mellékletben meghatározott külön kritériumok.

| 2. | Ezen ajánlás címzettjeinek jelenteniük kell az ERKT és a Tanács részére az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:






  a) | a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat;

| b) | a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya és futamideje szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt; |
| --- | --- |

b)

a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya és futamideje szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt;

| c) | részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is. |
| --- | --- |

c)

részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is.

3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

A címzetteknek az alábbi határidőkön belül közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk:

Az A. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek kezelését célzó hitelfelvevői alapú intézkedések végrehajtása tekintetében Belgiumban hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

4.   Nyomon követés és értékelés

| 1. | Az ERKT titkársága:






  a) | támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket;

| b) | ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és három, az A. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentést nyújt be az igazgatótanácsnak; az első jelentést 2020. december 31-éig, a második jelentést 2021. december 31-éig és a harmadik jelentést 2022. december 31-éig. |
| --- | --- |

b)

ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és három, az A. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentést nyújt be az igazgatótanácsnak; az első jelentést 2020. december 31-éig, a második jelentést 2021. december 31-éig és a harmadik jelentést 2022. december 31-éig.

| 2. | Az igazgatótanács értékeli a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzett nem adott megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére. |
| --- | --- |

2.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2013/1 ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről (HL C 170., 2013.6.15., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/06 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a belgiumi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 45. o.).

6

(7)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/3 ajánlása (2011. december 22.) a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról (HL C 41., 2012.2.14., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (2016. október 31.) az ingatlanokkal kapcsolatos adathiány kiküszöböléséről (HL C 31., 2017.1.31., 1. o.).

9

---

I. melléklet

AZ AJÁNLÁSRA VONATKOZÓ MEGFELELÉSI KRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

A. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása

Az A. ajánlásra az alábbi megfelelési kritériumok vonatkoznak.

| 1. | Annak érdekében, hogy megakadályozzák:






  a) | az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani a fogyasztást kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani a fogyasztást kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén; vagy

| b) | a lakóingatlannal fedezett új jelzáloghitelek jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely hitelezési veszteséget eredményez e hitelek tekintetében nemteljesítésük és a lakóingatlan-árak ezt követő csökkenése esetén; |
| --- | --- |

b)

a lakóingatlannal fedezett új jelzáloghitelek jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely hitelezési veszteséget eredményez e hitelek tekintetében nemteljesítésük és a lakóingatlan-árak ezt követő csökkenése esetén;

a belga nemzeti hatóságoknak hitelfelvevői alapú intézkedést vagy azok kombinációját (például az LTV-arányra vonatkozó korlátokat a DTI-arányra vonatkozó korlátokkal vagy a DSTI-arányra vonatkozó korlátokkal, és futamidőkorlátokat) kell alkalmazniuk a fennálló intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében, valamint azért, hogy minimalizálják a megkerülésük és a hatékonyságukat csökkentő és más területeken esetlegesen kockázat felmerüléséhez vezető nem szándékos következmények esélyét.

| 2. | A hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása előtt elemezni kell Belgium helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban az ilyen intézkedések megfelelő kalibrálásának és bevezetésének megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválását követően szükség lehet azok további szigorítására vagy további makroprudenciális intézkedések aktiválására a Belgiumban azonosított sérülékenységek kezeléséhez; ez az aktivált hitelfelvevői alapú intézkedés kiválasztásától függ, az aktivált intézkedések kezdeti kalibrálásától, valamint a sérülékenységek értékelésének eredményétől. |
| --- | --- |

3.

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/7

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2019. június 27.)

a dániai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/5)

(2019/C 366/02)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3., 16., 17. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat. |
| --- | --- |

(1)

Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat.

| (2) | Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket. |
| --- | --- |

(2)

Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket.

| (3) | A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár. |
| --- | --- |

(3)

A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár.

| (4) | Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. |
| --- | --- |

(4)

Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását.

| (5) | Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére. |
| --- | --- |

(5)

Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére.

| (6) | Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását.

| (7) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Dánia (6) – tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett. |
| --- | --- |

(7)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Dánia (6) – tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett.

| (8) | 2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenység Dániában a háztartások eladósodottságának magas szintjéhez kapcsolódott. A jelzáloghitel-felvevők jelentős része rendelkezett változó kamatlábú adóssággal vagy olyan adóssággal, amely meghaladta otthonuk értékét, és ez sérülékennyé tette őket a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Bár nem mutatkoztak általános jelei a felülértékelésnek, különösen a nagyobb városokban stabilan emelkedtek a lakóingatlanárak, és közel álltak a válság előtti szintekhez. |
| --- | --- |

(8)

2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenység Dániában a háztartások eladósodottságának magas szintjéhez kapcsolódott. A jelzáloghitel-felvevők jelentős része rendelkezett változó kamatlábú adóssággal vagy olyan adóssággal, amely meghaladta otthonuk értékét, és ez sérülékennyé tette őket a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Bár nem mutatkoztak általános jelei a felülértékelésnek, különösen a nagyobb városokban stabilan emelkedtek a lakóingatlanárak, és közel álltak a válság előtti szintekhez.

| (9) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7). |
| --- | --- |

(9)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7).

| (10) | Dánia vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés kimutatta, hogy jóllehet 2016 óta csökkent a háztartások eladósodottsága, az továbbra is a legmagasabbak közé tartozik az EGT-ben. Ezen túlmenően jelentős a meglévő halasztott törlesztésű jelzáloghitelek aránya, ami strukturálisan sérülékenyebbé teszi a háztartásokat a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Továbbá annak ellenére, hogy az elmúlt években lassult a lakóingatlan-árak növekedése és Koppenhágában stagnáltak a lakásárak, a korábbi dinamikák felülértékelésekhez vezettek a nagyobb városokban, különösen Koppenhágában. A jogilag kötelező minimális önrész előírása, amelyet 2015-ben 5 %-ban állapítottak meg, bizonyos mértékű (jóllehet korlátozott) további biztosítékul szolgált arra az esetre, ha csökkennének a lakóingatlan-árak. |
| --- | --- |

(10)

Dánia vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés kimutatta, hogy jóllehet 2016 óta csökkent a háztartások eladósodottsága, az továbbra is a legmagasabbak közé tartozik az EGT-ben. Ezen túlmenően jelentős a meglévő halasztott törlesztésű jelzáloghitelek aránya, ami strukturálisan sérülékenyebbé teszi a háztartásokat a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Továbbá annak ellenére, hogy az elmúlt években lassult a lakóingatlan-árak növekedése és Koppenhágában stagnáltak a lakásárak, a korábbi dinamikák felülértékelésekhez vezettek a nagyobb városokban, különösen Koppenhágában. A jogilag kötelező minimális önrész előírása, amelyet 2015-ben 5 %-ban állapítottak meg, bizonyos mértékű (jóllehet korlátozott) további biztosítékul szolgált arra az esetre, ha csökkennének a lakóingatlan-árak.

| (11) | 2018-ban a fogyasztóvédelmi jogszabályok korlátozásokat vezettek be a lakóingatlanokhoz kapcsolódó jelzáloghitel-termékek olyan hitelfelvevőknek való nyújtása tekintetében, akiknél az (adózást megelőző) adósság-jövedelem (DTI) aránya 4-nél magasabb, és az LTV-arány 60 % felett van. E korlátozások a következőket írják elő: a) a kamatlábakat legalább 5 évre rögzítik; és b) a halasztott törlesztés csak akkor alkalmazható, ha a hitel kamatlábát legalább 30 évre rögzítették. 2014-ben továbbá bejelentették a jelzáloghitel-bankokra vonatkozó ún. „felügyeleti gyémántot”. Ez a banki tevékenységeken belül a különös kockázatú területek vonatkozásában meghatározott számos referenciaértékből és határértékből áll, és célja a jelzáloghitel-állományok hitelminőségének javítása 2018-ra és 2020-ra, hatást gyakorolva ezáltal az új hitelnyújtásokra. 2018-ban kétszer emelték az anticiklikus tőkepufferrátát: 2019. március 1-jétől 0 %-ról 0,5 %-ra; és 2019 szeptemberétől 0,5 %-ról 1 %-ra. A dán rendszerkockázati tanács 2020 júniusától további emelést javasolt 1 %-ról 1,5 %-ra, és közzétette azt az előretekintő útmutatást, amely szerint fel kell emelni a lehetséges maximumra, azaz 2,5 %-ra, kivéve, ha a dán pénzügyi rendszerben jelentősen megváltozik a kockázatfelhalmozódás. Végül, a Finanstilsynet (a dán pénzügyi felügyeleti hatóság) iránymutatást tett közzé, amely előírja a hitelintézetek számára az elővigyázatosságot a háztartások hitelminősítésénél olyan földrajzi területeken történő lakáshitelnyújtás során, ahol emelkedtek a lakóingatlan-árak. |
| --- | --- |

(11)

2018-ban a fogyasztóvédelmi jogszabályok korlátozásokat vezettek be a lakóingatlanokhoz kapcsolódó jelzáloghitel-termékek olyan hitelfelvevőknek való nyújtása tekintetében, akiknél az (adózást megelőző) adósság-jövedelem (DTI) aránya 4-nél magasabb, és az LTV-arány 60 % felett van. E korlátozások a következőket írják elő: a) a kamatlábakat legalább 5 évre rögzítik; és b) a halasztott törlesztés csak akkor alkalmazható, ha a hitel kamatlábát legalább 30 évre rögzítették. 2014-ben továbbá bejelentették a jelzáloghitel-bankokra vonatkozó ún. „felügyeleti gyémántot”. Ez a banki tevékenységeken belül a különös kockázatú területek vonatkozásában meghatározott számos referenciaértékből és határértékből áll, és célja a jelzáloghitel-állományok hitelminőségének javítása 2018-ra és 2020-ra, hatást gyakorolva ezáltal az új hitelnyújtásokra. 2018-ban kétszer emelték az anticiklikus tőkepufferrátát: 2019. március 1-jétől 0 %-ról 0,5 %-ra; és 2019 szeptemberétől 0,5 %-ról 1 %-ra. A dán rendszerkockázati tanács 2020 júniusától további emelést javasolt 1 %-ról 1,5 %-ra, és közzétette azt az előretekintő útmutatást, amely szerint fel kell emelni a lehetséges maximumra, azaz 2,5 %-ra, kivéve, ha a dán pénzügyi rendszerben jelentősen megváltozik a kockázatfelhalmozódás. Végül, a Finanstilsynet (a dán pénzügyi felügyeleti hatóság) iránymutatást tett közzé, amely előírja a hitelintézetek számára az elővigyázatosságot a háztartások hitelminősítésénél olyan földrajzi területeken történő lakáshitelnyújtás során, ahol emelkedtek a lakóingatlan-árak.

| (12) | A számos meglévő makroprudenciális intézkedés ellenére, és tekintettel a háztartások nagymértékű eladósodottságára és azon jelzáloghitel-felvevők jelentős arányára, akik sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben, előfordulhat, hogy a jelenlegi tőkealapú intézkedések nem elegendőek a felhalmozódott sérülékenységek kezeléséhez. Továbbá középtávon szükség lehet a meglévő hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítására vagy továbbiak aktiválására, ha fokozódnak a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és a hitelezési szabályokhoz kapcsolódó sérülékenységek. |
| --- | --- |

(12)

A számos meglévő makroprudenciális intézkedés ellenére, és tekintettel a háztartások nagymértékű eladósodottságára és azon jelzáloghitel-felvevők jelentős arányára, akik sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben, előfordulhat, hogy a jelenlegi tőkealapú intézkedések nem elegendőek a felhalmozódott sérülékenységek kezeléséhez. Továbbá középtávon szükség lehet a meglévő hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítására vagy továbbiak aktiválására, ha fokozódnak a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és a hitelezési szabályokhoz kapcsolódó sérülékenységek.

| (13) | Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak a Dániában azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket, és ezáltal magasabb rendszerszintű kockázatot okoztak. Ezek a tényezők többek között: i. a bérleti piac összetett szabályozása a társasházak jelentős része esetében a bérlésre vonatkozó felső határokkal a nagyobb városokban, amely hiányt okoz a lakáskínálatban és felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát; és ii. a jelzáloghitelek adóból való levonhatósága, amely túlzott kölcsönfelvételre ösztönözheti a háztartásokat. Továbbá 2001 óta a lakóingatlanok adózási rendszere elvált a piaci áraktól, ami a tényleges adókulcs csökkenését eredményezte, különösen a nagyobb városokban. 2017-ben a dán parlament olyan jogszabályt fogadott el a lakóingatlanok új adózási rendszere tekintetében, amely visszaállítja a kapcsolatot a fizetendő adók és az aktuális lakóingatlan-piaci árak között, és amely 2021-ben lép hatályba. |
| --- | --- |

(13)

Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak a Dániában azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket, és ezáltal magasabb rendszerszintű kockázatot okoztak. Ezek a tényezők többek között: i. a bérleti piac összetett szabályozása a társasházak jelentős része esetében a bérlésre vonatkozó felső határokkal a nagyobb városokban, amely hiányt okoz a lakáskínálatban és felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát; és ii. a jelzáloghitelek adóból való levonhatósága, amely túlzott kölcsönfelvételre ösztönözheti a háztartásokat. Továbbá 2001 óta a lakóingatlanok adózási rendszere elvált a piaci áraktól, ami a tényleges adókulcs csökkenését eredményezte, különösen a nagyobb városokban. 2017-ben a dán parlament olyan jogszabályt fogadott el a lakóingatlanok új adózási rendszere tekintetében, amely visszaállítja a kapcsolatot a fizetendő adók és az aktuális lakóingatlan-piaci árak között, és amely 2021-ben lép hatályba.

| (14) | Az ERKT ezért arra következtet, hogy jóllehet a Dániában bevezetett vagy rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések megfelelőek, csak részben elegendőek a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek középtávú kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a meglévő makroprudenciális intézkedések kiegészítése Dániában. Tekintettel arra, hogy a sérülékenységek bizonyos mértékig a makroprudenciális politikán túlmutató szerkezeti tényezőkre vezethetők vissza, más politikákra van szükség a jelenlegi makroprudenciális intézkedések kiegészítése és támogatása érdekében azzal a céllal, hogy hatékonyabban kezeljék azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a dániai lakóingatlan-piacon a rendszerszintű kockázatok felhalmozódásához, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a dán reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára. |
| --- | --- |

(14)

Az ERKT ezért arra következtet, hogy jóllehet a Dániában bevezetett vagy rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések megfelelőek, csak részben elegendőek a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek középtávú kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a meglévő makroprudenciális intézkedések kiegészítése Dániában. Tekintettel arra, hogy a sérülékenységek bizonyos mértékig a makroprudenciális politikán túlmutató szerkezeti tényezőkre vezethetők vissza, más politikákra van szükség a jelenlegi makroprudenciális intézkedések kiegészítése és támogatása érdekében azzal a céllal, hogy hatékonyabban kezeljék azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a dániai lakóingatlan-piacon a rendszerszintű kockázatok felhalmozódásához, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a dán reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára.

| (15) | Ennek az ajánlásnak az a célja, hogy ajánlja: a) a meglévő tőkealapú intézkedések szigorítását vagy továbbiak aktiválását a bankszektor Dániában azonosított középtávú sérülékenységekkel szembeni ellenálló képességének biztosítása érdekében; b) a sérülékenységek nyomon követését és a meglévő hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítását vagy továbbiak aktiválását, ha a lakóingatlanárak növekedése és a hitelnövekedés középtávon élénkül. Ennek az ajánlásnak célja továbbá annak hangsúlyozása, hogy szélesebb körű politikai intézkedésekre van szükség a háztartások növekvő eladósodását elősegítő vagy előmozdító tényezők megfékezésére. |
| --- | --- |

(15)

Ennek az ajánlásnak az a célja, hogy ajánlja: a) a meglévő tőkealapú intézkedések szigorítását vagy továbbiak aktiválását a bankszektor Dániában azonosított középtávú sérülékenységekkel szembeni ellenálló képességének biztosítása érdekében; b) a sérülékenységek nyomon követését és a meglévő hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítását vagy továbbiak aktiválását, ha a lakóingatlanárak növekedése és a hitelnövekedés középtávon élénkül. Ennek az ajánlásnak célja továbbá annak hangsúlyozása, hogy szélesebb körű politikai intézkedésekre van szükség a háztartások növekvő eladósodását elősegítő vagy előmozdító tényezők megfékezésére.

| (16) | Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását. |
| --- | --- |

(16)

Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását.

| (17) | Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(17)

Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1. SZAKASZ

AJÁNLÁSOK

A. ajánlás – A tőkealapú intézkedések aktiválása vagy szigorítása

Ajánlott, hogy Dániában megfelelően a makroprudenciális hatóság, a kijelölt hatóság vagy a hatáskörrel rendelkező hatóság a meglévő tőkealapú intézkedések szigorításával vagy továbbiak aktiválásával biztosítsa a Dániában engedélyezett hitelintézetek ellenálló képességét a lakóingatlanokhoz kapcsolódó rendszerszintű kockázatok lehetséges kialakulása esetén, amelyek jelzáloghitelekből eredő, vagy a lakáshitellel rendelkező háztartások fogyasztása csökkenésének eredményeképpen felmerülő közvetlen és közvetett hitelezési veszteségekhez vezethetnek.

B. ajánlás – A sérülékenységek nyomon követése és a hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítása vagy aktiválása

| (1) | Ajánlott, hogy a rendszerszintű kockázatok nyomon követésével megbízott dán nemzeti hatóságok szorosan kísérjék figyelemmel középtávon a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységeket, többek között a következők segítségével:






  a) | az új jelzáloghitelt felvevők azon képességének értékelése – az új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelszintű adatok felhasználásával –, hogy el tudják viselni a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményeket vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményeket; és |
| --- | --- | --- |

(1)

a)

az új jelzáloghitelt felvevők azon képességének értékelése – az új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelszintű adatok felhasználásával –, hogy el tudják viselni a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményeket vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményeket; és

| b) | a lakóingatlanárak fenntarthatóságának, valamint annak a lehetőségnek az értékelése, hogy kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények esetén csökkenhetnek. |
| --- | --- |

b)

a lakóingatlanárak fenntarthatóságának, valamint annak a lehetőségnek az értékelése, hogy kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények esetén csökkenhetnek.

| (2) | Ajánlott, hogy a hitelkockázat túlzott felhalmozódásának megelőzése érdekében a hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával megbízott dán hatóságok szigorítsák a meglévő hitelfelvevői alapú intézkedéseket vagy aktiváljanak továbbiakat, ha a B(1) ajánlás a) pontja szerinti nyomon követés eredményei bizonyítják, hogy az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő része nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani fogyasztását kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ajánlott, hogy Dánia növelje az előírt jogilag kötelező minimális önrészt, ha a B(1) ajánlás b) pontja szerinti nyomon követés eredményei bizonyítják, hogy fokozódott a lakóingatlanárak felülértékelése, annak biztosítása érdekében, hogy az új jelzáloghitelek fedezete elegendő a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények esetén esetlegesen csökkenő lakóingatlanáraknak megfelelő hitelezési veszteségek fedezéséhez, valamint a lakóingatlanárak negatív forgatókönyv esetén becsült csökkenésének megfelelő hitelezési veszteségek fedezéséhez. |
| --- | --- |

(3)

C. ajánlás – A jelzáloghitelekhez és a lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó szerkezeti változások

Ajánlott, hogy Dánia vizsgálja felül politikáit azon szerkezeti tényezők megfékezése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatok forrásaként előmozdítják a Dániában azonosított sérülékenységeket, mivel túlzott jelzáloghitel-felvételre ösztönzik a háztartásokat vagy túlzott növekedést eredményeznek a lakóingatlanárak és a jelzáloghitel tekintetében.

2. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1.   Fogalommeghatározások

Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések; |
| --- | --- |

a)

„hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések;

| b) | „közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

b)

„közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| c) | „ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

c)

„ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| d) | „adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

d)

„adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya;

| e) | „hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

e)

„hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya;

| f) | „középtávú”: hároméves időhorizonton belüli; |
| --- | --- |

f)

„középtávú”: hároméves időhorizonton belüli;

| g) | „makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság; |
| --- | --- |

g)

„makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság;

| h) | „adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt; |
| --- | --- |

h)

„adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt;

| i) | „adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában; |
| --- | --- |

i)

„adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában;

| j) | „futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában. |
| --- | --- |

j)

„futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában.

2.   Végrehajtási kritériumok

1.   Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:

| a) | megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás, a B. ajánlás és a C. ajánlás célkitűzését és tartalmát; |
| --- | --- |

a)

megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás, a B. ajánlás és a C. ajánlás célkitűzését és tartalmát;

| b) | az A. ajánlás szerinti, a meglévő tőkealapú intézkedések szigorításakor vagy továbbiak aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; |
| --- | --- |

b)

az A. ajánlás szerinti, a meglévő tőkealapú intézkedések szigorításakor vagy továbbiak aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében;

| c) | a B. ajánlás szerinti, a meglévő hitelfelvevői alapú intézkedések szigorításakor vagy továbbiak aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a B. ajánlás szerinti, a meglévő hitelfelvevői alapú intézkedések szigorításakor vagy továbbiak aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében;

| d) | az előírt jogilag kötelező minimális önrész B. ajánlás szerinti növelésekor az ilyen intézkedés kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; |
| --- | --- |

d)

az előírt jogilag kötelező minimális önrész B. ajánlás szerinti növelésekor az ilyen intézkedés kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében;

| e) | a C. ajánlás tekintetében, a politikai változások megvalósításakor az ilyen intézkedések bevezetése során figyelembe kell venni Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a dániai lakóingatlan-szektorban; |
| --- | --- |

e)

a C. ajánlás tekintetében, a politikai változások megvalósításakor az ilyen intézkedések bevezetése során figyelembe kell venni Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a dániai lakóingatlan-szektorban;

| f) | az A. ajánlásnak, a B. ajánlásnak és a C. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg. |
| --- | --- |

f)

az A. ajánlásnak, a B. ajánlásnak és a C. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg.

2.   Ezen ajánlás címzettjeinek jelenteniük kell az ERKT és a Tanács részére az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:

| a) | a hozott intézkedések érdemére és határidejére vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

a)

a hozott intézkedések érdemére és határidejére vonatkozó információkat;

| b) | a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya, futamideje és visszafizetési profilja szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt; |
| --- | --- |

b)

a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya, futamideje és visszafizetési profilja szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt;

| c) | részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is. |
| --- | --- |

c)

részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is.

3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

Ezen ajánlás címzettjeinek az alábbi határidőkön belül közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk:

| a) | A. ajánlás

  Az A. ajánlás címzettjének 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tennie az ERKT-nak és a Tanácsnak a tőkealapú intézkedések végrehajtása tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani. |
| --- | --- |

a)

A. ajánlás

Az A. ajánlás címzettjének 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tennie az ERKT-nak és a Tanácsnak a tőkealapú intézkedések végrehajtása tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

| b) | B. ajánlás

  A B. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek nyomon követéséről és az ilyen sérülékenységek kezelése tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani. |
| --- | --- |

b)

B. ajánlás

A B. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek nyomon követéséről és az ilyen sérülékenységek kezelése tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

| c) | C. ajánlás

  A C. ajánlás címzettje 2022. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja a C. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentést. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani. |
| --- | --- |

c)

C. ajánlás

A C. ajánlás címzettje 2022. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja a C. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentést. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

4.   Nyomon követés és értékelés

| 1. | Az ERKT titkársága:






  a) | támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket;

| b) | ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:






  i. | 2020. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

b)

ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:

i.

2020. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban;

| ii. | 2021. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; és |
| --- | --- |

ii.

2021. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; és

| iii. | 2022. december 31-ig az A., a B. és a C. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

iii.

2022. december 31-ig az A., a B. és a C. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban.

| 2. | Az igazgatótanács értékeli a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzett nem adott megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére. |
| --- | --- |

2.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2013/1 ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről (HL C 170., 2013.6.15., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a dániai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 47. o.).

6

(7)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/3 ajánlása (2011. december 22.) a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról (HL C 41., 2012.2.14., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (2016. október 31.) az ingatlanokkal kapcsolatos adathiány kiküszöböléséről (HL C 31., 2017.1.31., 1. o.).

9

---

I. melléklet

AZ AJÁNLÁSOKRA VONATKOZÓ MEGFELELÉSI KRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

A. ajánlás – A tőkealapú intézkedések aktiválása vagy szigorítása

Az A. ajánlásra az alábbi megfelelési kritériumok vonatkoznak.

| 1. | A meglévő tőkealapú intézkedések szigorítása vagy továbbiak aktiválása előtt elemezni kell Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak megállapítása érdekében, hogy megfelelő-e az ilyen intézkedések aktiválása. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A tőkealapú intézkedések aktiválását követően szükség lehet azok további szigorítására vagy további makroprudenciális intézkedések aktiválására a Dániában azonosított sérülékenységek kezeléséhez; ez az aktivált tőkealapú intézkedés kiválasztásától függ, az aktivált intézkedések kezdeti kalibrálásától, valamint a sérülékenységek értékelésének eredményétől. |
| --- | --- |

2.

B. ajánlás – A sérülékenységek nyomon követése és a hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítása vagy aktiválása

A B. ajánlásra az alábbi megfelelési kritériumok vonatkoznak.

| 1. | A meglévő hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítása vagy továbbiak aktiválása előtt elemezni kell Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak megállapítása érdekében, hogy megfelelő-e az ilyen aktiválás vagy szigorítás. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az előírt jogilag kötelező minimális önrész növelése előtt elemezni kell Dánia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban az intézkedés megfelelő kalibrálásának és bevezetésének megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

2.

C. ajánlás – A jelzáloghitelekhez és a lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó szerkezeti változások

A C. ajánlásra az alábbi megfelelési kritérium vonatkozik.

A politikai lehetőségek kialakítása során és a politikai változások végrehajtása előtt elemezni kell a javasolt intézkedések hatását tekintettel Dánia helyzetére a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak biztosítása érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a dániai lakóingatlan-szektorban.

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/14

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2019. június 27.)

a luxemburgi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/6)

(2019/C 366/03)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3., 16., 17. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat. |
| --- | --- |

(1)

Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat.

| (2) | Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket. |
| --- | --- |

(2)

Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket.

| (3) | A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár. |
| --- | --- |

(3)

A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár.

| (4) | Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. |
| --- | --- |

(4)

Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását.

| (5) | Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére. |
| --- | --- |

(5)

Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére.

| (6) | Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását.

| (7) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Luxemburg (6) – tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett. |
| --- | --- |

(7)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Luxemburg (6) – tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett.

| (8) | 2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenységek Luxemburgban a lakásárak és a jelzáloghitelek gyors növekedéséhez, valamint a háztartások eladósodottságának magas és egyre növekvő szintjéhez kapcsolódtak. Továbbá a jelzáloghitel-felvevők jelentős része a jövedelemhez képest magas adóssággal és magas adósságszolgálati költségekkel rendelkezett, ami sebezhetővé tette őket egy esetleges kamatnövekedéssel szemben. |
| --- | --- |

(8)

2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenységek Luxemburgban a lakásárak és a jelzáloghitelek gyors növekedéséhez, valamint a háztartások eladósodottságának magas és egyre növekvő szintjéhez kapcsolódtak. Továbbá a jelzáloghitel-felvevők jelentős része a jövedelemhez képest magas adóssággal és magas adósságszolgálati költségekkel rendelkezett, ami sebezhetővé tette őket egy esetleges kamatnövekedéssel szemben.

| (9) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7). |
| --- | --- |

(9)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7).

| (10) | Luxemburg vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy 2016 óta a jelzáloghitelek erős növekedése továbbra is táplálta a háztartások eladósodottságát. Annak ellenére, hogy lassult a lakóingatlanár-növekedés, a korábbi dinamikák aggodalomra adnak okot az esetleges felülértékelés tekintetében. Ezen túlmenően a hitelezési szabályokra vonatkozó legutóbbi bizonyítékok megerősítik, hogy a háztartások jelentős része potenciálisan sérülékeny a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. |
| --- | --- |

(10)

Luxemburg vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy 2016 óta a jelzáloghitelek erős növekedése továbbra is táplálta a háztartások eladósodottságát. Annak ellenére, hogy lassult a lakóingatlanár-növekedés, a korábbi dinamikák aggodalomra adnak okot az esetleges felülértékelés tekintetében. Ezen túlmenően a hitelezési szabályokra vonatkozó legutóbbi bizonyítékok megerősítik, hogy a háztartások jelentős része potenciálisan sérülékeny a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben.

| (11) | 2016 óta, és a Comité du Risque Systémique (luxemburgi makroprudenciális hatóság) által kiadott ajánlásokat követően számos tőkealapú intézkedést aktiváltak Luxemburgban: i. 2016-ban a Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága Luxemburgban) a luxemburgi lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek tekintetében bevezette az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 15 %-os alsó korlátot azon hitelintézeteknél, amelyek az 575/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti belső minősítésen alapuló módszert használják; és ii. 2018-ban a CSSF 0 %-ról 0,25 %-ra emelte az anticiklikus tőkepufferrátát 2020. január 1-jétől kezdődően. |
| --- | --- |

(11)

2016 óta, és a Comité du Risque Systémique (luxemburgi makroprudenciális hatóság) által kiadott ajánlásokat követően számos tőkealapú intézkedést aktiváltak Luxemburgban: i. 2016-ban a Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága Luxemburgban) a luxemburgi lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek tekintetében bevezette az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 15 %-os alsó korlátot azon hitelintézeteknél, amelyek az 575/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti belső minősítésen alapuló módszert használják; és ii. 2018-ban a CSSF 0 %-ról 0,25 %-ra emelte az anticiklikus tőkepufferrátát 2020. január 1-jétől kezdődően.

| (12) | Bár a luxemburgi nemzeti hatóságok javasolták jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések jogi keretének létrehozatalát, ezek az intézkedések még nem hozzáférhetőek Luxemburgban. Mindazonáltal ilyen intézkedések aktiválását igényelnék azok az azonosított sérülékenységek, amelyek a lakásárak és a jelzáloghitelek növekedéséhez, valamint a háztartások eladósodottságának növekedéséhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(12)

Bár a luxemburgi nemzeti hatóságok javasolták jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések jogi keretének létrehozatalát, ezek az intézkedések még nem hozzáférhetőek Luxemburgban. Mindazonáltal ilyen intézkedések aktiválását igényelnék azok az azonosított sérülékenységek, amelyek a lakásárak és a jelzáloghitelek növekedéséhez, valamint a háztartások eladósodottságának növekedéséhez kapcsolódnak.

| (13) | Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak a Luxemburgban azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket, és ezáltal magasabb rendszerszintű kockázatot okoztak. Ezek a tényezők többek között: i. a lakáskínálati hiány, amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát; és ii. a jelzáloghitelekre fizetett kamatok adóból való levonhatósága, amely túlzott kölcsönfelvételre ösztönözheti a háztartásokat. |
| --- | --- |

(13)

Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak a Luxemburgban azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket, és ezáltal magasabb rendszerszintű kockázatot okoztak. Ezek a tényezők többek között: i. a lakáskínálati hiány, amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát; és ii. a jelzáloghitelekre fizetett kamatok adóból való levonhatósága, amely túlzott kölcsönfelvételre ösztönözheti a háztartásokat.

| (14) | Az ERKT ezért arra következtet, hogy a Luxemburgban bevezetett vagy rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések részben megfelelőek és részben elegendőek a Luxemburgban azonosított középtávú sérülékenységek kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a Luxemburgban meglévő makroprudenciális intézkedések kiegészítése az ellenálló képesség fokozása céljából. Nem tekintendők a meglévő tőkealapú intézkedések helyettesítőinek, azok továbbra is fontosak a hitelportfóliókban fennálló sérülékenységek kezeléséhez. Tekintettel arra, hogy a sérülékenységek bizonyos mértékig a makroprudenciális politikán túlmutató szerkezeti tényezőkre vezethetők vissza, más politikákra van szükség a jelenlegi makroprudenciális intézkedések kiegészítése és támogatása érdekében azzal a céllal, hogy hatékonyabban kezeljék azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a luxemburgi lakóingatlan-piacon a rendszerszintű kockázatok felhalmozódásához, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a luxemburgi reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára. |
| --- | --- |

(14)

Az ERKT ezért arra következtet, hogy a Luxemburgban bevezetett vagy rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések részben megfelelőek és részben elegendőek a Luxemburgban azonosított középtávú sérülékenységek kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a Luxemburgban meglévő makroprudenciális intézkedések kiegészítése az ellenálló képesség fokozása céljából. Nem tekintendők a meglévő tőkealapú intézkedések helyettesítőinek, azok továbbra is fontosak a hitelportfóliókban fennálló sérülékenységek kezeléséhez. Tekintettel arra, hogy a sérülékenységek bizonyos mértékig a makroprudenciális politikán túlmutató szerkezeti tényezőkre vezethetők vissza, más politikákra van szükség a jelenlegi makroprudenciális intézkedések kiegészítése és támogatása érdekében azzal a céllal, hogy hatékonyabban kezeljék azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a luxemburgi lakóingatlan-piacon a rendszerszintű kockázatok felhalmozódásához, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a luxemburgi reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára.

| (15) | Az ajánlás célja, hogy ajánlja jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések keretének létrehozatalát a luxemburgi jogban, valamint ezen intézkedések aktiválását, amint a nemzeti jogban hozzáférhetők. Ennek az ajánlásnak célja továbbá annak hangsúlyozása, hogy szélesebb körű politikai intézkedésekre van szükség a háztartások növekvő eladósodottságát elősegítő vagy előmozdító tényezők megfékezésére. |
| --- | --- |

(15)

Az ajánlás célja, hogy ajánlja jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések keretének létrehozatalát a luxemburgi jogban, valamint ezen intézkedések aktiválását, amint a nemzeti jogban hozzáférhetők. Ennek az ajánlásnak célja továbbá annak hangsúlyozása, hogy szélesebb körű politikai intézkedésekre van szükség a háztartások növekvő eladósodottságát elősegítő vagy előmozdító tényezők megfékezésére.

| (16) | Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását. |
| --- | --- |

(16)

Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását.

| (17) | Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(17)

Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1. SZAKASZ

AJÁNLÁSOK

A. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések jogi kerete

Ajánlott, hogy Luxemburg hozza létre a hitelfelvevői alapú intézkedések jogi keretét, amely legalább az alábbi jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedéseket tartalmazza:

| a) | a DTI-arányra vonatkozó korlátok; |
| --- | --- |

a)

a DTI-arányra vonatkozó korlátok;

| b) | a DSTI-arányra vonatkozó korlátok; |
| --- | --- |

b)

a DSTI-arányra vonatkozó korlátok;

| c) | az LTV-arányra vonatkozó korlátok; és |
| --- | --- |

c)

az LTV-arányra vonatkozó korlátok; és

| d) | futamidőkorlátok. |
| --- | --- |

d)

futamidőkorlátok.

B. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása

| 1. | Ajánlott, hogy az A. ajánlásban szereplő jogi keret létrehozataláig a hitelfelvevői alapú intézkedések alkalmazásával megbízott luxemburgi nemzeti hatóságok alkalmazzanak jogilag nem kötelező erejű hitelfelvevői alapú intézkedéseket, hogy megakadályozzák:






  a) | az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani a fogyasztást kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani a fogyasztást kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén; vagy

| b) | a lakóingatlannal fedezett új jelzáloghitelek jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely hitelezési veszteséget eredményez e hitelek tekintetében nemteljesítésük és a lakóingatlan-árak ezt követő csökkenése esetén. |
| --- | --- |

b)

a lakóingatlannal fedezett új jelzáloghitelek jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely hitelezési veszteséget eredményez e hitelek tekintetében nemteljesítésük és a lakóingatlan-árak ezt követő csökkenése esetén.

| 2. | Ajánlott, hogy amint létrejön az A. ajánlásban szereplő jogi keret, a hitelfelvevői alapú intézkedések alkalmazásával megbízott luxemburgi nemzeti hatóságok aktiváljanak jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedéseket a B(1) ajánlásban meghatározott célkitűzések további eléréséhez. |
| --- | --- |

2.

C. ajánlás – A jelzáloghitelekhez és a lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó szerkezeti változások

Ajánlott, hogy Luxemburg vizsgálja felül politikáit azon szerkezeti tényezők megfékezése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatok forrásaként előmozdítják a Luxemburgban azonosított sérülékenységeket, mivel túlzott jelzáloghitel-felvételre ösztönzik a háztartásokat vagy túlzott növekedést eredményeznek a lakóingatlanárak és a jelzáloghitel tekintetében.

2. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1.   Fogalommeghatározások

Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések; |
| --- | --- |

a)

„hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések;

| b) | „közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

b)

„közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| c) | „ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

c)

„ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| d) | „középtávú”: hároméves időhorizonton belüli; |
| --- | --- |

d)

„középtávú”: hároméves időhorizonton belüli;

| e) | „makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság; |
| --- | --- |

e)

„makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság;

| f) | „jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések”: olyan hitelfelvevői alapú intézkedések, amelyeket jogilag kötelező erejű aktusok vezetnek be; |
| --- | --- |

f)

„jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések”: olyan hitelfelvevői alapú intézkedések, amelyeket jogilag kötelező erejű aktusok vezetnek be;

| g) | „adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

g)

„adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya;

| h) | „adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában; |
| --- | --- |

h)

„adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában;

| i) | „hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

i)

„hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya;

| j) | „futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában; |
| --- | --- |

j)

„futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában;

| k) | „adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt. |
| --- | --- |

k)

„adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt.

2.   Végrehajtási kritériumok

| 1. | Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:






  a) | megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás és a B. ajánlás célkitűzését és tartalmát; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás és a B. ajánlás célkitűzését és tartalmát;

| b) | az A. ajánlást a B(2) ajánlás előtt kell végrehajtani a B(2) ajánlásnak való megfelelés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

az A. ajánlást a B(2) ajánlás előtt kell végrehajtani a B(2) ajánlásnak való megfelelés biztosítása érdekében;

| c) | a hitelfelvevői alapú intézkedések B. ajánlás szerinti aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Luxemburg helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a hitelfelvevői alapú intézkedések B. ajánlás szerinti aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Luxemburg helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében;

| d) | a C. ajánlás tekintetében, a politikai változások megvalósításakor az ilyen intézkedések bevezetése során figyelembe kell venni Luxemburg helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a luxemburgi lakóingatlan-szektorban; |
| --- | --- |

d)

a C. ajánlás tekintetében, a politikai változások megvalósításakor az ilyen intézkedések bevezetése során figyelembe kell venni Luxemburg helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a luxemburgi lakóingatlan-szektorban;

| e) | az A. ajánlásnak, a B. ajánlásnak és a C. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg. |
| --- | --- |

e)

az A. ajánlásnak, a B. ajánlásnak és a C. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg.

| 2. | Ezen ajánlás címzettjeinek jelenteniük kell az ERKT és a Tanács részére az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:






  a) | a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat;

| b) | a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya és futamideje szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt; |
| --- | --- |

b)

a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya és futamideje szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt;

| c) | részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is. |
| --- | --- |

c)

részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is.

3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

Ezen ajánlás címzettjeinek az alábbi határidőkön belül közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk:

a)   A. ajánlás

| i. | Az A. ajánlás címzettje 2020. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló időközi jelentést a legalább azt egyértelműsítő nyilatkozattal együtt, hogy tervezik-e az A. ajánlás végrehajtását, és melyik (egy vagy több) szerv lesz felelős az ajánlásban meghatározott hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásáért és végrehajtásáért. Az ERKT tájékoztathatja az A. ajánlás címzettjét az időközi jelentéssel kapcsolatos álláspontjáról. |
| --- | --- |

i.

Az A. ajánlás címzettje 2020. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló időközi jelentést a legalább azt egyértelműsítő nyilatkozattal együtt, hogy tervezik-e az A. ajánlás végrehajtását, és melyik (egy vagy több) szerv lesz felelős az ajánlásban meghatározott hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásáért és végrehajtásáért. Az ERKT tájékoztathatja az A. ajánlás címzettjét az időközi jelentéssel kapcsolatos álláspontjáról.

| ii. | Az A. ajánlás címzettje 2021. március 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló végső jelentését. |
| --- | --- |

ii.

Az A. ajánlás címzettje 2021. március 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló végső jelentését.

b)   B. ajánlás

A B. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a hitelfelvevői alapú intézkedések végrehajtása tekintetében hozott intézkedésekről vagy a háztartások eladósodottságához, a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek kezelése tekintetében Luxemburgban rendelkezésre álló intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

c)   C. ajánlás

A C. ajánlás címzettje 2022. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja a C. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentést. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

4.   Nyomon követés és értékelés

| 1. | Az ERKT titkársága:






  a) | támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket;

| b) | ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:






  i) | 2020. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

b)

ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:

i)

2020. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban;

| ii) | 2021. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; és |
| --- | --- |

ii)

2021. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; és

| (iii) | 2022. december 31-ig a B. és a C. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(iii)

2022. december 31-ig a B. és a C. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban.

| 2. | Az igazgatótanács értékeli a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzett nem adott megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére. |
| --- | --- |

2.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2013/1 ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről (HL C 170., 2013.6.15., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/09 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a luxemburgi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 51. o.).

6

(7)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/3 ajánlása (2011. december 22.) a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról (HL C 41., 2012.2.14., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (2016. október 31.) az ingatlanokkal kapcsolatos adathiány kiküszöböléséről (HL C 31., 2017.1.31., 1. o.).

9

---

I. melléklet

AZ AJÁNLÁSOKRA VONATKOZÓ MEGFELELÉSI KRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

A. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések jogi kerete

Az A. ajánlásra az alábbi megfelelési kritériumok vonatkoznak.

| 1. | A hitelfelvevői alapú intézkedések luxemburgi jogi keretének biztosítania kell, hogy:






  a) | az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó korlátok, valamint a futamidőkorlátok valamennyi fajta hitelfelvevőnek és valamennyi fajta hitelező által nyújtott hitelekre alkalmazandók a korlátok megkerülésének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó korlátok, valamint a futamidőkorlátok valamennyi fajta hitelfelvevőnek és valamennyi fajta hitelező által nyújtott hitelekre alkalmazandók a korlátok megkerülésének megakadályozása érdekében;

| b) | a hitelfedezeti (LTV) arány kiszámítása során csak ingatlan vagyon tekinthető fedezetnek; |
| --- | --- |

b)

a hitelfedezeti (LTV) arány kiszámítása során csak ingatlan vagyon tekinthető fedezetnek;

| c) | a hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával megbízott luxemburgi nemzeti hatóságok képesek hatékonyan és megelőző jelleggel aktiválni a jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedéseket, és rendelkeznek az ahhoz szükséges rugalmassággal, hogy az azonosított sérülékenységek alapján alakítsák ki ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

a hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával megbízott luxemburgi nemzeti hatóságok képesek hatékonyan és megelőző jelleggel aktiválni a jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedéseket, és rendelkeznek az ahhoz szükséges rugalmassággal, hogy az azonosított sérülékenységek alapján alakítsák ki ezeket az intézkedéseket.

| 2. | A hitelfelvevői alapú intézkedések luxemburgi jogi keretének legkésőbb 2021. július 1-jén hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

2.

B. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása

A B. ajánlásra az alábbi megfelelési kritériumok vonatkoznak.

| 1. | Annak érdekében, hogy megakadályozzák:






  a) | az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani a fogyasztást kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén; vagy |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani a fogyasztást kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén; vagy

| b) | a lakóingatlannal fedezett új jelzáloghitelek jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely hitelezési veszteséget eredményez e hitelek tekintetében nemteljesítésük és a lakóingatlan-árak ezt követő csökkenése esetén; |
| --- | --- |

b)

a lakóingatlannal fedezett új jelzáloghitelek jelentős vagy egyre növekvő olyan részét, amely hitelezési veszteséget eredményez e hitelek tekintetében nemteljesítésük és a lakóingatlan-árak ezt követő csökkenése esetén;

a luxemburgi nemzeti hatóságoknak hitelfelvevői alapú intézkedést vagy azok kombinációját (például az LTV-arányra vonatkozó korlátokat a DTI-arányra vonatkozó korlátokkal vagy a DSTI-arányra vonatkozó korlátokkal, és futamidőkorlátokat) kell alkalmazniuk a fennálló intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében, valamint azért, hogy minimalizálják a megkerülésük és a hatékonyságukat csökkentő és más területeken esetlegesen kockázat felmerüléséhez vezető nem szándékos következmények esélyét.

| 2. | A hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása előtt elemezni kell Luxemburg helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban az ilyen intézkedések megfelelő kalibrálásának és bevezetésének megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválását követően szükség lehet azok további szigorítására vagy további makroprudenciális intézkedések aktiválására a Luxemburgban azonosított sérülékenységek kezeléséhez; ez az aktivált hitelfelvevői alapú intézkedés kiválasztásától függ, az aktivált intézkedések kezdeti kalibrálásától, valamint a sérülékenységek értékelésének eredményétől. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Amint hatályba lép az A. ajánlás szerinti jogi keret, a hitelfelvevői alapú intézkedések alkalmazásával megbízott luxemburgi nemzeti hatóságok dönthetnek úgy, hogy fenntartják a már meglévő jogilag nem kötelező erejű hitelfelvevői alapú intézkedéseket, feltéve, hogy bizonyított, hogy az azonosított sérülékenységeket kellően csökkentették ezekkel az intézkedésekkel. |
| --- | --- |

4.

C. ajánlás – A jelzáloghitelekhez és a lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó szerkezeti változások

A C. ajánlásra az alábbi megfelelési kritérium vonatkozik.

A politikai lehetőségek kialakítása során és a politikai változások végrehajtása előtt elemezni kell a javasolt intézkedések hatását tekintettel Luxemburg helyzetére a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak biztosítása érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a luxemburgi lakóingatlan-szektorban.

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/22

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2019. június 27.)

a hollandiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/7)

(2019/C 366/04)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre  (1)
  , és különösen annak 3., 16., 17. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat. |
| --- | --- |

(1)

Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat.

| (2) | Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket. |
| --- | --- |

(2)

Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket.

| (3) | A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár. |
| --- | --- |

(3)

A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár.

| (4) | Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. |
| --- | --- |

(4)

Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását.

| (5) | Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére. |
| --- | --- |

(5)

Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére.

| (6) | Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását.

| (7) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Hollandia (6) - tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett. |
| --- | --- |

(7)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Hollandia (6) - tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett.

| (8) | 2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenységek Hollandiában a háztartások eladósodottságának magas szintjéhez kapcsolódtak, és a jelzáloghitel-felvevők jelentős része esetében a teljes adósság meghaladta otthonuk értékét. Ez a sérülékenység többek között azt mutatta, hogy bár az új törlesztésű jelzáloghitelek aránya nőtt, a meglévő jelzáloghitelek jelentős részét nem törlesztették – annak ellenére, hogy 2016-ban semmi jel nem mutatott felülértékelésre, és a nagyobb városokban a lakóingatlanárak visszaestek a válság előtti szintekre. |
| --- | --- |

(8)

2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenységek Hollandiában a háztartások eladósodottságának magas szintjéhez kapcsolódtak, és a jelzáloghitel-felvevők jelentős része esetében a teljes adósság meghaladta otthonuk értékét. Ez a sérülékenység többek között azt mutatta, hogy bár az új törlesztésű jelzáloghitelek aránya nőtt, a meglévő jelzáloghitelek jelentős részét nem törlesztették – annak ellenére, hogy 2016-ban semmi jel nem mutatott felülértékelésre, és a nagyobb városokban a lakóingatlanárak visszaestek a válság előtti szintekre.

| (9) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7). |
| --- | --- |

(9)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7).

| (10) | Hollandia vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy 2016 óta kissé csökkent a háztartások eladósodottsága és ugyancsak tovább csökkent az új nem törlesztett jelzáloghitelek aránya. Másrészt azonban 2016 óta tovább nőttek a lakóingatlanárak, ami a nagyobb városokban felülértékeléshez vezetett. Mindezek alapján az új jelzáloghitelek hitelfedezeti (LTV) aránya továbbra is magas, különösen, mivel az LTV-arányra alkalmazandó 100 % szabályozási korlát nem igényel további fedezetet a lakóingatlanárak csökkenése esetére. Az ilyen fejlemények által kiváltott, a pénzügyi stabilitást érintő sérülékenységek nem tükröződnek a hollandiai jelzáloghitelekre alkalmazott kockázati súlyokban, amelyek az EGT területén a legalacsonyabbak között vannak. |
| --- | --- |

(10)

Hollandia vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy 2016 óta kissé csökkent a háztartások eladósodottsága és ugyancsak tovább csökkent az új nem törlesztett jelzáloghitelek aránya. Másrészt azonban 2016 óta tovább nőttek a lakóingatlanárak, ami a nagyobb városokban felülértékeléshez vezetett. Mindezek alapján az új jelzáloghitelek hitelfedezeti (LTV) aránya továbbra is magas, különösen, mivel az LTV-arányra alkalmazandó 100 % szabályozási korlát nem igényel további fedezetet a lakóingatlanárak csökkenése esetére. Az ilyen fejlemények által kiváltott, a pénzügyi stabilitást érintő sérülékenységek nem tükröződnek a hollandiai jelzáloghitelekre alkalmazott kockázati súlyokban, amelyek az EGT területén a legalacsonyabbak között vannak.

| (11) | 2016 óta folytatódott az LTV-arányra vonatkozó jogilag kötelező korlát fokozatos szigorítása, és 2018-ban 100 %-ra csökkentették (a 2012-es 106 %-ról). 2018-ban a holland kormány bejelentette továbbá, hogy fokozatosan csökkenteni fogja a jelzáloghitelekre fizetett kamat levonható maximális mértékét, a 2018-as 49,5 %-ról 37 %-ra 2023-ban. |
| --- | --- |

(11)

2016 óta folytatódott az LTV-arányra vonatkozó jogilag kötelező korlát fokozatos szigorítása, és 2018-ban 100 %-ra csökkentették (a 2012-es 106 %-ról). 2018-ban a holland kormány bejelentette továbbá, hogy fokozatosan csökkenteni fogja a jelzáloghitelekre fizetett kamat levonható maximális mértékét, a 2018-as 49,5 %-ról 37 %-ra 2023-ban.

| (12) | Jóllehet Hollandia makroprudenciális hatósága (Financieel Stabiliteitscomité) azt ajánlotta, hogy szigorítsák tovább az LTV-arányra vonatkozó jogilag kötelező korlátot 90 %-ra, az ilyen intézkedések végrehajtásáért felelős holland kormány úgy döntött, hogy nem tesz eleget ennek az ajánlásnak. Mivel a jelenlegi jogi keret nem biztosít a makroprudenciális hatóságok ajánlásai vonatkozásában „cselekedj vagy indokolj” mechanizmust, a holland kormánynak nem kellett formálisan megindokolnia a makroprudenciális hatóság felé az intézkedés elmaradását, álláspontját csupán a holland parlament előtt fejtette ki. A Hollandiában a lakóingatlanárak felülértékelése és az új jelzáloghitelek fedezete tekintetében azonosított sérülékenységek kezelése érdekében csökkenteni kell az LTV-arányra alkalmazandó korlátot. Jelenleg továbbá nincsenek olyan tőkealapú makroprudenciális intézkedések – például a jelzáloghitelekre vonatkozó magasabb kockázati súlyok –, amelyek a meglévő jelzáloghitelek fedezetéhez kapcsolódó felhalmozott sérülékenységek és a háztartások eladósodottságához kapcsolódó lehetséges másodlagos hatások kezelésére szolgálnak. |
| --- | --- |

(12)

Jóllehet Hollandia makroprudenciális hatósága (Financieel Stabiliteitscomité) azt ajánlotta, hogy szigorítsák tovább az LTV-arányra vonatkozó jogilag kötelező korlátot 90 %-ra, az ilyen intézkedések végrehajtásáért felelős holland kormány úgy döntött, hogy nem tesz eleget ennek az ajánlásnak. Mivel a jelenlegi jogi keret nem biztosít a makroprudenciális hatóságok ajánlásai vonatkozásában „cselekedj vagy indokolj” mechanizmust, a holland kormánynak nem kellett formálisan megindokolnia a makroprudenciális hatóság felé az intézkedés elmaradását, álláspontját csupán a holland parlament előtt fejtette ki. A Hollandiában a lakóingatlanárak felülértékelése és az új jelzáloghitelek fedezete tekintetében azonosított sérülékenységek kezelése érdekében csökkenteni kell az LTV-arányra alkalmazandó korlátot. Jelenleg továbbá nincsenek olyan tőkealapú makroprudenciális intézkedések – például a jelzáloghitelekre vonatkozó magasabb kockázati súlyok –, amelyek a meglévő jelzáloghitelek fedezetéhez kapcsolódó felhalmozott sérülékenységek és a háztartások eladósodottságához kapcsolódó lehetséges másodlagos hatások kezelésére szolgálnak.

| (13) | Bár a jelzáloghitelek adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) aránya fontos kockázatcsökkentő jelleggel bír, ilyenek például a kamatlábak lehetséges növekedésére vonatkozó feltevések, a DSTI-arányra Hollandiában vonatkozó korlát jelenlegi kalibrálási módszerének bizonyos elemei gyengítik az intézkedés hatékonyságát és növelhetik a pénzügyi és gazdasági ciklusra gyakorolt prociklikus hatásait. A módszer prociklikus elemeinek kezelése érdekében sor került bizonyos kiigazításra (például a kalibrálás bemeneti adataként a számított arányok négyéves átlagának használata), ezen elemek némelyike fennmaradt. |
| --- | --- |

(13)

Bár a jelzáloghitelek adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) aránya fontos kockázatcsökkentő jelleggel bír, ilyenek például a kamatlábak lehetséges növekedésére vonatkozó feltevések, a DSTI-arányra Hollandiában vonatkozó korlát jelenlegi kalibrálási módszerének bizonyos elemei gyengítik az intézkedés hatékonyságát és növelhetik a pénzügyi és gazdasági ciklusra gyakorolt prociklikus hatásait. A módszer prociklikus elemeinek kezelése érdekében sor került bizonyos kiigazításra (például a kalibrálás bemeneti adataként a számított arányok négyéves átlagának használata), ezen elemek némelyike fennmaradt.

| (14) | Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak a Hollandiában azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket, és ezáltal magasabb rendszerszintű kockázatot okoztak. Ezek a tényezők többek között: i. a lakáskínálati hiány, amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát; és ii. a jelzáloghitelekre fizetett kamatok adóból való levonhatósága, amely túlzott kölcsönfelvételre ösztönözheti a háztartásokat. |
| --- | --- |

(14)

Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak a Hollandiában azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket, és ezáltal magasabb rendszerszintű kockázatot okoztak. Ezek a tényezők többek között: i. a lakáskínálati hiány, amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát; és ii. a jelzáloghitelekre fizetett kamatok adóból való levonhatósága, amely túlzott kölcsönfelvételre ösztönözheti a háztartásokat.

| (15) | Az ERKT ezért arra következtet, hogy a Hollandiában rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések részben megfelelőek és részben elegendőek a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek középtávú kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a meglévő makroprudenciális intézkedések kiegészítése Hollandiában. |
| --- | --- |

(15)

Az ERKT ezért arra következtet, hogy a Hollandiában rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések részben megfelelőek és részben elegendőek a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek középtávú kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a meglévő makroprudenciális intézkedések kiegészítése Hollandiában.

| (16) | Tekintettel arra, hogy a sérülékenységek bizonyos mértékig a makroprudenciális politikán túlmutató szerkezeti tényezőkre vezethetők vissza, más politikákra van szükség a jelenlegi makroprudenciális intézkedések kiegészítése és támogatása érdekében azzal a céllal, hogy hatékonyabban kezeljék azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a hollandiai lakóingatlan-piacon a rendszerszintű kockázatok felhalmozódásához, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a hollandiai reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel arra, hogy a sérülékenységek bizonyos mértékig a makroprudenciális politikán túlmutató szerkezeti tényezőkre vezethetők vissza, más politikákra van szükség a jelenlegi makroprudenciális intézkedések kiegészítése és támogatása érdekében azzal a céllal, hogy hatékonyabban kezeljék azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a hollandiai lakóingatlan-piacon a rendszerszintű kockázatok felhalmozódásához, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a hollandiai reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára.

| (17) | Ennek az ajánlásnak az a célja, hogy ajánlja: a) a makroprudenciális hatóságok jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásáról szóló ajánlásai vonatkozásában „cselekedj vagy indokolj” mechanizmus létrehozatalát a holland jogban; b) az LTV-arányra vonatkozó fennálló jogilag kötelező korlát szigorítását; c) a DSTI-arányra vonatkozó maximális korlát meghatározási módszerének módosítását; és d) tőkealapú intézkedések aktiválását a bankszektor ellenálló képességének biztosítása érdekében a Hollandiában azonosított középtávú sérülékenységek tekintetében. Ennek az ajánlásnak célja továbbá annak hangsúlyozása, hogy szélesebb körű politikai intézkedésekre van szükség a háztartások növekvő eladósodottságát elősegítő vagy előmozdító tényezők megfékezésére. |
| --- | --- |

(17)

Ennek az ajánlásnak az a célja, hogy ajánlja: a) a makroprudenciális hatóságok jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásáról szóló ajánlásai vonatkozásában „cselekedj vagy indokolj” mechanizmus létrehozatalát a holland jogban; b) az LTV-arányra vonatkozó fennálló jogilag kötelező korlát szigorítását; c) a DSTI-arányra vonatkozó maximális korlát meghatározási módszerének módosítását; és d) tőkealapú intézkedések aktiválását a bankszektor ellenálló képességének biztosítása érdekében a Hollandiában azonosított középtávú sérülékenységek tekintetében. Ennek az ajánlásnak célja továbbá annak hangsúlyozása, hogy szélesebb körű politikai intézkedésekre van szükség a háztartások növekvő eladósodottságát elősegítő vagy előmozdító tényezők megfékezésére.

| (18) | Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását. |
| --- | --- |

(18)

Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását.

| (19) | Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(19)

Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1. SZAKASZ

AJÁNLÁSOK

A. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések jogi kerete

Ajánlott, hogy Hollandia biztosítsa, hogy a makroprudenciális hatóságokat valamennyi alkalmazandó jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedés tekintetében megillető ajánlási hatáskör kiegészüljön egy „cselekedj vagy indokolj” mechanizmussal, vagy másodlagosan, ha ez a holland jogban nem lehetséges, biztosítsa elszámoltathatósági mechanizmus létrehozatalát annak érdekében, hogy a hitelfelvevői alapú intézkedések alkalmazásáért felelős hatóság álláspontja közzétételre kerüljön azt követően, hogy a makroprudenciális hatóság ajánlást tett közzé Hollandiában.

B. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítása és a kalibrálás során alkalmazott megközelítés

| 1. | Ajánlott, hogy Hollandia csökkentse az LTV-arányra jelenleg vonatkozó jogilag kötelező korlátot, biztosítva ezáltal, hogy az új jelzáloghitelek fedezete elegendő azon hitelezési veszteségek fedezetére, amely megfelel a lakóingatlanárak lehetséges csökkenésének kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények esetén. |
| --- | --- |

1.

Ajánlott, hogy Hollandia csökkentse az LTV-arányra jelenleg vonatkozó jogilag kötelező korlátot, biztosítva ezáltal, hogy az új jelzáloghitelek fedezete elegendő azon hitelezési veszteségek fedezetére, amely megfelel a lakóingatlanárak lehetséges csökkenésének kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények esetén.

| 2. | Ajánlott, hogy Hollandia módosítsa a DSTI-arányra vonatkozó maximális korlát meghatározási módszerét annak érdekében, hogy az intézkedés ne vezessen a gazdasági és pénzügyi ciklus fokozódó prociklikusságához. |
| --- | --- |

2.

Ajánlott, hogy Hollandia módosítsa a DSTI-arányra vonatkozó maximális korlát meghatározási módszerét annak érdekében, hogy az intézkedés ne vezessen a gazdasági és pénzügyi ciklus fokozódó prociklikusságához.

C. ajánlás – A tőkealapú intézkedések aktiválása

Ajánlott, hogy Hollandiában megfelelően a makroprudenciális hatóság, a kijelölt hatóság vagy a hatáskörrel rendelkező hatóság tőkealapú intézkedések aktiválásával biztosítsa a Hollandiában engedélyezett hitelintézetek ellenálló képességét a lakóingatlanokhoz kapcsolódó rendszerszintű kockázatok lehetséges kialakulása esetén, amelyek jelzáloghitelekből eredő, vagy a lakáshitellel rendelkező háztartások fogyasztása csökkenésének eredményeképpen felmerülő közvetlen és közvetett hitelezési veszteségekhez vezethetnek.

D. ajánlás – A jelzáloghitelekhez és a lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó szerkezeti változások

Ajánlott, hogy Hollandia vizsgálja felül politikáit azon szerkezeti tényezők megfékezése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatok forrásaként előmozdítják a Hollandiában azonosított sérülékenységeket, mivel túlzott jelzáloghitel-felvételre ösztönzik a háztartásokat vagy túlzott növekedést eredményeznek a lakóingatlanárak és a jelzáloghitel tekintetében.

2. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1.   Fogalommeghatározások

Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések; |
| --- | --- |

a)

„hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések;

| b) | „közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

b)

„közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| c) | „ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

c)

„ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| d) | „hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

d)

„hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya;

| e) | „makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság; |
| --- | --- |

e)

„makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság;

| f) | „adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt; |
| --- | --- |

f)

„adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt;

| g) | „adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában; |
| --- | --- |

g)

„adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában;

| h) | „középtávú”: hároméves időhorizonton belüli; |
| --- | --- |

h)

„középtávú”: hároméves időhorizonton belüli;

| i) | „jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések”: olyan hitelfelvevői alapú intézkedések, amelyeket jogilag kötelező erejű aktusok vezetnek be. |
| --- | --- |

i)

„jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések”: olyan hitelfelvevői alapú intézkedések, amelyeket jogilag kötelező erejű aktusok vezetnek be.

2.   Végrehajtási kritériumok

| 1. | Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:






  a) | megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás, a B. ajánlás, a C. ajánlás és a D. ajánlás célkitűzését és tartalmát; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás, a B. ajánlás, a C. ajánlás és a D. ajánlás célkitűzését és tartalmát;

| b) | az LTV-arányra vonatkozó fennálló korlát B. ajánlás szerinti csökkentésekor az intézkedés kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; |
| --- | --- |

b)

az LTV-arányra vonatkozó fennálló korlát B. ajánlás szerinti csökkentésekor az intézkedés kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében;

| c) | a tőkealapú intézkedések C. ajánlás szerinti aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a tőkealapú intézkedések C. ajánlás szerinti aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében;

| d) | a D. ajánlás tekintetében, a politikai változások megvalósításakor az ilyen intézkedések bevezetése során figyelembe kell venni Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a hollandiai lakóingatlan-szektorban; |
| --- | --- |

d)

a D. ajánlás tekintetében, a politikai változások megvalósításakor az ilyen intézkedések bevezetése során figyelembe kell venni Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a hollandiai lakóingatlan-szektorban;

| e) | a B. ajánlásnak, a C. ajánlásnak és a D. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg. |
| --- | --- |

e)

a B. ajánlásnak, a C. ajánlásnak és a D. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg.

| 2. | Ezen ajánlás címzettjeinek jelenteniük kell az ERKT és a Tanács részére az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:






  a) | a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat;

| b) | a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új és meglévő jelzáloghitelek fedezettségéhez kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt; |
| --- | --- |

b)

a lakóingatlanárak felülértékeléséhez és az új és meglévő jelzáloghitelek fedezettségéhez kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt;

| c) | részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is. |
| --- | --- |

c)

részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is.

3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

Ezen ajánlás címzettjeinek az alábbi határidőkön belül közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk:

| a) | A. ajánlás

  Az A. ajánlás címzettje 2021. március 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló végső jelentését. |
| --- | --- |

a)

A. ajánlás

Az A. ajánlás címzettje 2021. március 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló végső jelentését.

| b) | B. ajánlás

  A B(1) ajánlás címzettjének 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tennie az ERKT-nak és a Tanácsnak a hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítása tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.
  A B(2) ajánlás címzettje 2021. március 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja a B(2) ajánlás végrehajtásáról szóló jelentését. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani. |
| --- | --- |

b)

B. ajánlás

A B(1) ajánlás címzettjének 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tennie az ERKT-nak és a Tanácsnak a hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítása tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

A B(2) ajánlás címzettje 2021. március 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja a B(2) ajánlás végrehajtásáról szóló jelentését. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

| c) | C. ajánlás

  A C. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a tőkealapú intézkedések végrehajtása tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani. |
| --- | --- |

c)

C. ajánlás

A C. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a tőkealapú intézkedések végrehajtása tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

| d) | D. ajánlás

  A D. ajánlás címzettje 2022. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja a D. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentést. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani. |
| --- | --- |

d)

D. ajánlás

A D. ajánlás címzettje 2022. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja a D. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentést. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

4.   Nyomon követés és értékelés

| 1. | Az ERKT titkársága:






  a) | támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket;

| b) | ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:






  i. | 2020. december 31-ig a B(1) ajánlás és a C. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

b)

ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:

i.

2020. december 31-ig a B(1) ajánlás és a C. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban;

| ii. | 2021. december 31-ig az A. ajánlás, a B(1) és a B(2) ajánlás és a C. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

ii.

2021. december 31-ig az A. ajánlás, a B(1) és a B(2) ajánlás és a C. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban;

| iii. | 2022. december 31-ig a B(1) ajánlás és a C. és D. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

iii.

2022. december 31-ig a B(1) ajánlás és a C. és D. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban.

| 2. | Az igazgatótanács értékeli a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzett nem adott megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére. |
| --- | --- |

2.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2013/1 ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről (HL C 170., 2013.6.15., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/10 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a hollandiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 53. o.).

6

(7)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/3 ajánlása (2011. december 22.) a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról (HL C 41., 2012.2.14., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (2016. október 31.) az ingatlanokkal kapcsolatos adathiány kiküszöböléséről (HL C 31., 2017.1.31., 1. o.).

9

---

I. MELLÉKLET

AZ AJÁNLÁSOKRA VONATKOZÓ MEGFELELÉSI KRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

B. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések szigorítása és a kalibrálás során alkalmazott megközelítés

A B(1) ajánlásra az alábbi megfelelési kritérium vonatkozik.

A hitelfedezeti (LTV) arányra vonatkozó fennálló korlátok további csökkentése előtt elemezni kell Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban az ilyen intézkedések megfelelő kalibrálásának és bevezetésének megállapítása érdekében.

A B(2) ajánlásra az alábbi megfelelési kritérium vonatkozik.

A DSTI-arányra vonatkozó korlát kalibrálása során Hollandiának elemeznie kell a kalibráláshoz használt módszertan különböző elemeinek lehetséges prociklikus hatásait.

C. ajánlás – A tőkealapú intézkedések aktiválása

A C. ajánlásra az alábbi megfelelési kritériumok vonatkoznak.

| 1. | A tőkealapú intézkedések aktiválása előtt elemezni kell Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak megállapítása érdekében, hogy megfelelő-e az ilyen intézkedések aktiválása. |
| --- | --- |

1.

A tőkealapú intézkedések aktiválása előtt elemezni kell Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak megállapítása érdekében, hogy megfelelő-e az ilyen intézkedések aktiválása.

| 2. | A tőkealapú intézkedések aktiválását követően szükség lehet azok további szigorítására vagy további makroprudenciális intézkedések aktiválására a Hollandiában azonosított sérülékenységek kezeléséhez; ez az aktivált tőkealapú intézkedés kiválasztásától függ, az intézkedések kezdeti kalibrálásától, valamint a sérülékenységek értékelésének eredményétől. |
| --- | --- |

2.

A tőkealapú intézkedések aktiválását követően szükség lehet azok további szigorítására vagy további makroprudenciális intézkedések aktiválására a Hollandiában azonosított sérülékenységek kezeléséhez; ez az aktivált tőkealapú intézkedés kiválasztásától függ, az intézkedések kezdeti kalibrálásától, valamint a sérülékenységek értékelésének eredményétől.

D. ajánlás – A jelzáloghitelekhez és a lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó szerkezeti változások

A D. ajánlásra az alábbi megfelelési kritérium vonatkozik.

A politikai lehetőségek kialakítása során és a politikai változások végrehajtása előtt elemezni kell a javasolt intézkedések hatását tekintettel Hollandia helyzetére a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak biztosítása érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a hollandiai lakóingatlan-szektorban.

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/29

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2019. június 27.)

a finnországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/8)

(2019/C 366/05)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3., 16., 17. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat. |
| --- | --- |

(1)

Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat.

| (2) | Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket. |
| --- | --- |

(2)

Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket.

| (3) | A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár. |
| --- | --- |

(3)

A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár.

| (4) | Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. |
| --- | --- |

(4)

Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását.

| (5) | Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére. |
| --- | --- |

(5)

Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére.

| (6) | Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását.

| (7) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Finnország (6) - tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett. |
| --- | --- |

(7)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Finnország (6) - tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett.

| (8) | 2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenység Finnországban a háztartások magas és növekvő eladósodottsága volt, közöttük jelentős mértékben olyan háztartásokkal, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. |
| --- | --- |

(8)

2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenység Finnországban a háztartások magas és növekvő eladósodottsága volt, közöttük jelentős mértékben olyan háztartásokkal, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben.

| (9) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7). |
| --- | --- |

(9)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7).

| (10) | Finnország vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy a háztartások eladósodottsága magasabb a 2016-osnál. Újabban ez a növekedés részben a lakásépítő társaságok (8) által felvett olyan hitelek számlájára írható, amelyeket a háztartások és az e társaságokban részesedéssel rendkelező más befektetők jövedelméből fizetnek vissza. Az új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelezési szabályok tekintetében újonnan hozzáférhető bizonyítékok továbbá támogatják azt a korábbi megállapítást, hogy az új jelzáloghitelt felvevő háztartások jelentős része potenciálisan sérülékeny a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. |
| --- | --- |

(10)

Finnország vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy a háztartások eladósodottsága magasabb a 2016-osnál. Újabban ez a növekedés részben a lakásépítő társaságok (8) által felvett olyan hitelek számlájára írható, amelyeket a háztartások és az e társaságokban részesedéssel rendkelező más befektetők jövedelméből fizetnek vissza. Az új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelezési szabályok tekintetében újonnan hozzáférhető bizonyítékok továbbá támogatják azt a korábbi megállapítást, hogy az új jelzáloghitelt felvevő háztartások jelentős része potenciálisan sérülékeny a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben.

| (11) | A finn nemzeti hatóságok 2016 óta különböző hitelfelvevői alapú és tőkealapú intézkedéseket vezettek be vagy szigorítottak: i. 2017-ben a Finanssivalvonta (finn pénzügyi felügyeleti hivatal) az 575/2013/EU rendelet 458. cikke alapján bevezette a belső minősítésen alapuló módszert használó hitelintézetek lakáshiteleire az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 15 %-os alsó korlátot; ii. 2018-ban valamennyi hitelintézetre bevezettek egy 1 % és 3 % közötti rendszerkockázati tőkepufferrátát; iii. 2018-ban a hitelfedezeti (LTV) arányra vonatkozó korlátot szigorították 90 %-ról 85 %-ra; és iv. ugyancsak 2018-ban a Finanssivalvonta a lakásépítő társaságoknak nyújtott hitelekre is alkalmazandó ajánlásokat bocsátott ki az új hitelekre vonatkozó hitelezési szabályokról. A jelzáloghitelek kamatköltségének adóból való levonhatósága is csökkent, a 2011-es 100 %-ról a 2019-es 25 %-ra. |
| --- | --- |

(11)

A finn nemzeti hatóságok 2016 óta különböző hitelfelvevői alapú és tőkealapú intézkedéseket vezettek be vagy szigorítottak: i. 2017-ben a Finanssivalvonta (finn pénzügyi felügyeleti hivatal) az 575/2013/EU rendelet 458. cikke alapján bevezette a belső minősítésen alapuló módszert használó hitelintézetek lakáshiteleire az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 15 %-os alsó korlátot; ii. 2018-ban valamennyi hitelintézetre bevezettek egy 1 % és 3 % közötti rendszerkockázati tőkepufferrátát; iii. 2018-ban a hitelfedezeti (LTV) arányra vonatkozó korlátot szigorították 90 %-ról 85 %-ra; és iv. ugyancsak 2018-ban a Finanssivalvonta a lakásépítő társaságoknak nyújtott hitelekre is alkalmazandó ajánlásokat bocsátott ki az új hitelekre vonatkozó hitelezési szabályokról. A jelzáloghitelek kamatköltségének adóból való levonhatósága is csökkent, a 2011-es 100 %-ról a 2019-es 25 %-ra.

| (12) | Ezen újonnan bevezetett intézkedések ellenére, és az LTV-arányra vonatkozó korlát kivételével, Finnországban továbbra sem elérhető olyan más jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedés, mint az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó korlátok és a futamidőkorlátok, jóllehet ilyen intézkedések szükségesek lehetnek középtávon, ha a háztartások eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek tovább fokozódnak. A DTI-arányra vagy a DSTI-arányra vonatkozó korlátok futamidőkorlátokkal kombinált aktiválása javítaná a már meglévő makroprudenciális intézkedések hatékonyságát. Az LTV-arányt továbbá jelenleg oly módon határozzák meg, amely lehetővé teszi ingatlantól eltérő vagyon fedezetkénti elismerését. |
| --- | --- |

(12)

Ezen újonnan bevezetett intézkedések ellenére, és az LTV-arányra vonatkozó korlát kivételével, Finnországban továbbra sem elérhető olyan más jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedés, mint az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó korlátok és a futamidőkorlátok, jóllehet ilyen intézkedések szükségesek lehetnek középtávon, ha a háztartások eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek tovább fokozódnak. A DTI-arányra vagy a DSTI-arányra vonatkozó korlátok futamidőkorlátokkal kombinált aktiválása javítaná a már meglévő makroprudenciális intézkedések hatékonyságát. Az LTV-arányt továbbá jelenleg oly módon határozzák meg, amely lehetővé teszi ingatlantól eltérő vagyon fedezetkénti elismerését.

| (13) | Az ERKT ezért arra következtet, hogy a Finnországban bevezetett vagy rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések részben megfelelőek és részben elegendőek a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek középtávú kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a fennálló makroprudenciális intézkedések kiegészítése Finnországban. |
| --- | --- |

(13)

Az ERKT ezért arra következtet, hogy a Finnországban bevezetett vagy rendelkezésre álló makroprudenciális intézkedések részben megfelelőek és részben elegendőek a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek középtávú kezeléséhez. Következésképpen további politikai lépésekre van szükség e sérülékenységek kezelése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatot jelenthetnek. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a fennálló makroprudenciális intézkedések kiegészítése Finnországban.

| (14) | Az ajánlás célja, hogy ajánlja további jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések bevezetését a finn jogba, valamint ilyen intézkedések elfogadását annak érdekében, hogy megelőzzék a háztartások eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek fokozódását. |
| --- | --- |

(14)

Az ajánlás célja, hogy ajánlja további jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések bevezetését a finn jogba, valamint ilyen intézkedések elfogadását annak érdekében, hogy megelőzzék a háztartások eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek fokozódását.

| (15) | Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását. |
| --- | --- |

(15)

Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását.

| (16) | Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(16)

Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1. SZAKASZ

AJÁNLÁSOK

A. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések jogi kerete

| 1. | Ajánlott, hogy Finnország biztosítsa, hogy a hitelfelvevői alapú intézkedések meglévő jogi kerete legalább az alábbi jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedéseket tartalmazza:






  a) | a DTI-arányra vonatkozó korlátok vagy a DSTI-arányra vonatkozó korlátok; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a DTI-arányra vonatkozó korlátok vagy a DSTI-arányra vonatkozó korlátok;

| b) | az LTV-arányra vonatkozó korlátok; és |
| --- | --- |

b)

az LTV-arányra vonatkozó korlátok; és

| c) | futamidőkorlátok. |
| --- | --- |

c)

futamidőkorlátok.

| 2. | Ajánlott, hogy Finnország módosítsa az LTV-arány hitelfelvevői alapú intézkedések meglévő jogi keretében szereplő meghatározását. |
| --- | --- |

2.

B. ajánlás – A jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása

| 1. | Ajánlott, hogy a meglévő jogi keret A. ajánlásban szereplő módosításáig a jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával megbízott finn nemzeti hatóságok alkalmazzanak jogilag nem kötelező erejű hitelfelvevői alapú intézkedéseket annak megakadályozására, hogy az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő része olyan legyen, aki nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani fogyasztását kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ajánlott, hogy amint a meglévő jogi keret módosul az A. ajánlás szerint, a jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával vagy kalibrálásával megbízott finn nemzeti hatóságok megfelelően aktiváljanak vagy kalibráljanak jövedelemhez kapcsolódó, jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedéseket a B(1) ajánlásban meghatározott célkitűzések további eléréséhez. |
| --- | --- |

2.

2. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1.   Fogalommeghatározások

Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések; |
| --- | --- |

a)

„hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések;

| b) | „közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

b)

„közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| c) | „ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

c)

„ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| d) | „hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

d)

„hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya;

| e) | „jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések”: olyan hitelfelvevői alapú intézkedések, amelyeket jogilag kötelező erejű aktusok vezetnek be; |
| --- | --- |

e)

„jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések”: olyan hitelfelvevői alapú intézkedések, amelyeket jogilag kötelező erejű aktusok vezetnek be;

| f) | „adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

f)

„adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya;

| g) | „adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt; |
| --- | --- |

g)

„adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt;

| h) | „adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában; |
| --- | --- |

h)

„adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában;

| i) | „futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában; |
| --- | --- |

i)

„futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában;

| j) | „középtávú”: hároméves időhorizonton belüli; |
| --- | --- |

j)

„középtávú”: hároméves időhorizonton belüli;

| k) | „jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések”: a DTI-arányra vonatkozó korlátok és a DSTI-arányra vonatkozó korlátok; |
| --- | --- |

k)

„jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések”: a DTI-arányra vonatkozó korlátok és a DSTI-arányra vonatkozó korlátok;

| l) | „makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (9) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság. |
| --- | --- |

l)

„makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (9) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság.

2.   Végrehajtási kritériumok

| 1. | Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:






  a) | megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás és a B. ajánlás célkitűzését és tartalmát; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás és a B. ajánlás célkitűzését és tartalmát;

| b) | az A. ajánlást a B(2) ajánlás előtt kell végrehajtani a B(2) ajánlásnak való megfelelés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

az A. ajánlást a B(2) ajánlás előtt kell végrehajtani a B(2) ajánlásnak való megfelelés biztosítása érdekében;

| c) | a jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések B. ajánlás szerinti aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Finnország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések B. ajánlás szerinti aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Finnország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében;

| d) | az A. ajánlásnak és a B. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg. |
| --- | --- |

d)

az A. ajánlásnak és a B. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg.

| 2. | Ezen ajánlás címzettjeinek jelenteniük kell az ERKT és a Tanács részére az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:






  a) | a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat;

| b) | a háztartások eladósodottságához és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya és futamideje szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (10) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt; |
| --- | --- |

b)

a háztartások eladósodottságához és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya és futamideje szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (10) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt;

| c) | részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is. |
| --- | --- |

c)

részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is.

3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

Ezen ajánlás címzettjeinek az alábbi határidőkön belül közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk:

| a) | A. ajánlás







  i. | Az A. ajánlás címzettje 2020. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló időközi jelentést a legalább azt egyértelműsítő nyilatkozattal együtt, hogy tervezik-e az A. ajánlás végrehajtását, és melyik (egy vagy több) szerv lesz felelős az ajánlásban meghatározott hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásáért és végrehajtásáért. Az ERKT tájékoztathatja az A. ajánlás címzettjét az időközi jelentéssel kapcsolatos álláspontjáról. |
| --- | --- | --- |

a)

A. ajánlás

i.

Az A. ajánlás címzettje 2020. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló időközi jelentést a legalább azt egyértelműsítő nyilatkozattal együtt, hogy tervezik-e az A. ajánlás végrehajtását, és melyik (egy vagy több) szerv lesz felelős az ajánlásban meghatározott hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásáért és végrehajtásáért. Az ERKT tájékoztathatja az A. ajánlás címzettjét az időközi jelentéssel kapcsolatos álláspontjáról.

| ii. | Az A. ajánlás címzettje 2021. március 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló végső jelentését. |
| --- | --- |

ii.

Az A. ajánlás címzettje 2021. március 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló végső jelentését.

| b) | B. ajánlás

  A B. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések végrehajtása tekintetében hozott intézkedésekről vagy a háztartások eladósodottságához és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek kezelése tekintetében Finnországban rendelkezésre álló intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani. |
| --- | --- |

b)

B. ajánlás

A B. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések végrehajtása tekintetében hozott intézkedésekről vagy a háztartások eladósodottságához és az új jelzáloghitelek hitelezési szabályaihoz kapcsolódó sérülékenységek kezelése tekintetében Finnországban rendelkezésre álló intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

4.   Nyomon követés és értékelés

| 1. | Az ERKT titkársága:






  a) | támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket;

| b) | ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:






  i. | 2020. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

b)

ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:

i.

2020. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban;

| ii. | 2021. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; és |
| --- | --- |

ii.

2021. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; és

| iii. | 2022. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

iii.

2022. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban.

| 2. | Az igazgatótanács értékeli a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzett nem adott megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére. |
| --- | --- |

2.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2013/1 ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről (HL C 170., 2013.6.15., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/08 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a finnországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 49. o.).

6

(7)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Finnül: asunto-osakeyhtiö.

8

-osakeyhtiö

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/3 ajánlása (2011. december 22.) a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról (HL C 41., 2012.2.14., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (2016. október 31.) az ingatlanokkal kapcsolatos adathiány kiküszöböléséről (HL C 31., 2017.1.31., 1. o.).

10

---

I. melléklet

AZ AJÁNLÁSOKRA VONATKOZÓ MEGFELELÉSI KRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

A. ajánlás – A hitelfelvevői alapú intézkedések jogi kerete

Az A. ajánlásra az alábbi megfelelési kritériumok vonatkoznak.

| 1. | A hitelfelvevői alapú intézkedések finnországi jogi keretének biztosítania kell, hogy:






  a) | az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó korlátok, valamint a futamidőkorlátok valamennyi fajta hitelfelvevőnek és valamennyi fajta hitelező által nyújtott hitelekre alkalmazandók a korlátok lakásépítő társaságoknak nyújtott hitelek vagy más módszerek útján történő megkerülésének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.

A hitelfelvevői alapú intézkedések finnországi jogi keretének biztosítania kell, hogy:

a)

az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó korlátok, valamint a futamidőkorlátok valamennyi fajta hitelfelvevőnek és valamennyi fajta hitelező által nyújtott hitelekre alkalmazandók a korlátok lakásépítő társaságoknak nyújtott hitelek vagy más módszerek útján történő megkerülésének megakadályozása érdekében;

| b) | a hitelfedezeti (LTV) arány kiszámítása során csak ingatlan vagyon tekinthető fedezetnek; |
| --- | --- |

b)

a hitelfedezeti (LTV) arány kiszámítása során csak ingatlan vagyon tekinthető fedezetnek;

| c) | a hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával megbízott finn nemzeti hatóságok képesek hatékonyan és megelőző jelleggel aktiválni a jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedéseket, és rendelkeznek az ahhoz szükséges rugalmassággal, hogy az azonosított sérülékenységek alapján alakítsák ki ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

a hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával megbízott finn nemzeti hatóságok képesek hatékonyan és megelőző jelleggel aktiválni a jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedéseket, és rendelkeznek az ahhoz szükséges rugalmassággal, hogy az azonosított sérülékenységek alapján alakítsák ki ezeket az intézkedéseket.

| 2. | A hitelfelvevői alapú intézkedések finnországi jogi keretét érintő módosításoknak legkésőbb 2021. július 1-jén hatályba kell lépniük. |
| --- | --- |

2.

A hitelfelvevői alapú intézkedések finnországi jogi keretét érintő módosításoknak legkésőbb 2021. július 1-jén hatályba kell lépniük.

B. ajánlás – A jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása

A B. ajánlásra az alábbi megfelelési kritérium vonatkozik:

| 1. | annak megakadályozása érdekében, hogy az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő része olyan legyen, aki nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani fogyasztását kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén, a finn hatóságoknak jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedést vagy azok kombinációját (például az LTV-arányra vonatkozó korlátokat a DTI-arányra vonatkozó korlátokkal vagy a DSTI-arányra vonatkozó korlátokkal, és futamidőkorlátokat) kell alkalmazniuk a fennálló intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében, valamint azért, hogy minimalizálják a megkerülésük és a hatékonyságukat csökkentő és más területeken esetlegesen kockázat felmerüléséhez vezető nem szándékos következmények esélyét. |
| --- | --- |

1.

annak megakadályozása érdekében, hogy az új jelzáloghitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő része olyan legyen, aki nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait vagy fenn tudja tartani fogyasztását kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén, a finn hatóságoknak jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedést vagy azok kombinációját (például az LTV-arányra vonatkozó korlátokat a DTI-arányra vonatkozó korlátokkal vagy a DSTI-arányra vonatkozó korlátokkal, és futamidőkorlátokat) kell alkalmazniuk a fennálló intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében, valamint azért, hogy minimalizálják a megkerülésük és a hatékonyságukat csökkentő és más területeken esetlegesen kockázat felmerüléséhez vezető nem szándékos következmények esélyét.

| 2. | A jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása előtt elemezni kell Finnország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban az ilyen intézkedések megfelelő kalibrálásának és bevezetésének megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

2.

A jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása előtt elemezni kell Finnország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban az ilyen intézkedések megfelelő kalibrálásának és bevezetésének megállapítása érdekében.

| 3. | A jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválását követően szükség lehet azok további szigorítására vagy további makroprudenciális intézkedések aktiválására a Finnországban azonosított sérülékenységek kezeléséhez; ez az aktivált jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedés kiválasztásától függ, az aktivált intézkedések kezdeti kalibrálásától, valamint a sérülékenységek értékelésének eredményétől. |
| --- | --- |

3.

A jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválását követően szükség lehet azok további szigorítására vagy további makroprudenciális intézkedések aktiválására a Finnországban azonosított sérülékenységek kezeléséhez; ez az aktivált jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedés kiválasztásától függ, az aktivált intézkedések kezdeti kalibrálásától, valamint a sérülékenységek értékelésének eredményétől.

| 4. | A jövedelemhez kapcsolódó, jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása vagy kalibrálása során a jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával vagy kalibrálásával megbízott finn nemzeti hatóságoknak a hitel formájára tekintet nélkül minden olyan hitelt figyelembe kell venniük, amelyet háztartások törlesztenek jövedelmükből (azaz a lakásépítő társaságoknak nyújtott hiteleket a háztartások adósságaként kell kezelniük). |
| --- | --- |

4.

A jövedelemhez kapcsolódó, jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválása vagy kalibrálása során a jövedelemhez kapcsolódó, hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával vagy kalibrálásával megbízott finn nemzeti hatóságoknak a hitel formájára tekintet nélkül minden olyan hitelt figyelembe kell venniük, amelyet háztartások törlesztenek jövedelmükből (azaz a lakásépítő társaságoknak nyújtott hiteleket a háztartások adósságaként kell kezelniük).

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/35

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2019. június 27.)

a svédországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/9)

(2019/C 366/06)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3., 16., 17. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat. |
| --- | --- |

(1)

Az ingatlanszektor fontos szerepet játszik a gazdaságban, és az ott bekövetkező fejlemények jelentős hatást gyakorolhatnak a pénzügyi rendszerre. Az elmúlt pénzügyi válságok megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. Egyes tagállamokban a kedvezőtlen ingatlanpiaci fejlemények nagy hitelezési veszteségekhez vezettek és/vagy negatív hatással voltak a reálgazdaságra. Az ilyen hatások az ingatlanszektor, a finanszírozók és a gazdaság egyéb szektorai közötti szoros kölcsönhatást tükrözik. Továbbá a pénzügyi rendszer és a reálgazdaság közötti erős visszacsatolási mechanizmusok felerősítik az esetleges negatív tendenciákat.

| (2) | Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket. |
| --- | --- |

(2)

Ezek a kapcsolatok fontosak, mivel azt jelentik, hogy az ingatlanszektorból eredő kockázatok prociklikus jellegű rendszerszintű hatással járhatnak. A pénzügyi rendszert érintő sérülékenységek általában az ingatlanciklus emelkedési szakaszában halmozódnak fel. A finanszírozás érzékelt alacsonyabb kockázata és a finanszírozáshoz való könnyebb hozzájutás gyors hitel- és beruházásbővüléshez járulhat hozzá, az ingatlanok iránti megnövekedett kereslet mellett, ami az ingatlanárak növekedése irányába ható nyomást fejt ki. Mivel az ebből eredő magasabb fedezeti értékek tovább kedveznek a hitelkeresletnek és -kínálatnak, ez az önmagát erősítő dinamika esetleges rendszerszintű következményekhez vezethet. Ezzel szemben az ingatlanciklus lefelé irányuló szakaszában a szigorúbb hitelfeltételek, a nagyobb kockázatkerülés és az ingatlanárak csökkenése irányába ható nyomás kedvezőtlen hatással lehet a hitelfelvevők és a hitelezők ellenálló képességére, ezáltal gyengítve a gazdasági körülményeket.

| (3) | A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár. |
| --- | --- |

(3)

A lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek rendszerszintű kockázat forrását jelenthetik, és közvetlenül és közvetetten is hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliók hitelezési vesztesége a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás kapcsolódhat a háztartások fogyasztásának kiigazításához, ami a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás tekintetében további következményekkel jár.

| (4) | Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. |
| --- | --- |

(4)

Ahogyan azt az ERKT/2013/1 ajánlás (2) (4) preambulumbekezdése megállapítja, a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenálló képességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását.

| (5) | Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére. |
| --- | --- |

(5)

Ennek érdekében a makroprudenciális hatóságok alkalmazhatnak a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott egy vagy több tőkealapú intézkedést, és/vagy hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedéseket, amelyek kizárólag nemzeti jogon alapulnak, a kockázatok értékelésétől függően. Míg a tőkealapú intézkedések elsődleges célja a pénzügyi rendszer ellenálló képességének javítása, a hitelfelvevői alapú intézkedések különösen alkalmasak lehetnek a rendszerszintű kockázatok további felhalmozódásának megelőzésére.

| (6) | Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az ERKT/2013/1 ajánlás azt ajánlja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását.

| (7) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Svédország (6) - tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett. |
| --- | --- |

(7)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (5) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország – közöttük Svédország (6) - tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett.

| (8) | 2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenységek Svédországban a lakásárak és a jelzáloghitelek lakóingatlanárak felülértékelődéséhez vezető jelentős és hosszas növekedéséhez, valamint a háztartások eladósodottságának magas és egyre növekvő szintjéhez kapcsolódtak. |
| --- | --- |

(8)

2016-ban a lakóingatlan-piacon azonosított fő sérülékenységek Svédországban a lakásárak és a jelzáloghitelek lakóingatlanárak felülértékelődéséhez vezető jelentős és hosszas növekedéséhez, valamint a háztartások eladósodottságának magas és egyre növekvő szintjéhez kapcsolódtak.

| (9) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7). |
| --- | --- |

(9)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészére kiterjedő elemzését (7).

| (10) | Svédország vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy 2016 óta lassult a lakóingatlanárak növekedése, és jelenleg a 2016. évi szinten állnak. A lakóingatlanárak mindazonáltal továbbra is felülértékeltek és jelentős mértékben nőtt a háztartások eladósodottsága. |
| --- | --- |

(10)

Svédország vonatkozásában ez a közelmúltbeli elemzés feltárta, hogy 2016 óta lassult a lakóingatlanárak növekedése, és jelenleg a 2016. évi szinten állnak. A lakóingatlanárak mindazonáltal továbbra is felülértékeltek és jelentős mértékben nőtt a háztartások eladósodottsága.

| (11) | A svéd nemzeti hatóságok 2016 óta különböző hitelfelvevői alapú és tőkealapú intézkedéseket vezettek be vagy szigorították azokat. 2016-ban bevezették az új jelzáloghitelek törlesztésére vonatkozó követelményeket. Ezek a követelmények az új hitelek hitelfedezeti (LTV) arányához kapcsolódva előírták, hogy a 70 % feletti LTV-aránnyal rendelkező hitelek esetében évente legalább 2 %-ot törleszteni kell, az 50-70 % közötti LTV-aránnyal rendelkező hitelek esetében pedig évente legalább 1 %-ot. 2017-ben ezeket a követelményeket szigorították az új hitelek hitel-jövedelem (LTI) aránya tekintetében, a 4,5 feletti LTI-aránnyal rendelkező új jelzáloghitelek esetében évi 1 százalékponttal növelve ezt a követelményt. 2018-ban a Finansinspektionen (a svéd pénzügyi felügyeleti hatóság) a belső minősítésen alapuló módszert használó valamennyi belföldi hitelintézetre bevezetett az 575/2013/EU rendelet 458. cikke alapján egy hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlátot a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlan jelzáloggal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében. A Finansinspektionen 2018-ban 2 %-ról 2,5 %-ra növelte az anticiklikus tőkepufferrátát, 2019 szeptemberétől alkalmazva. |
| --- | --- |

(11)

A svéd nemzeti hatóságok 2016 óta különböző hitelfelvevői alapú és tőkealapú intézkedéseket vezettek be vagy szigorították azokat. 2016-ban bevezették az új jelzáloghitelek törlesztésére vonatkozó követelményeket. Ezek a követelmények az új hitelek hitelfedezeti (LTV) arányához kapcsolódva előírták, hogy a 70 % feletti LTV-aránnyal rendelkező hitelek esetében évente legalább 2 %-ot törleszteni kell, az 50-70 % közötti LTV-aránnyal rendelkező hitelek esetében pedig évente legalább 1 %-ot. 2017-ben ezeket a követelményeket szigorították az új hitelek hitel-jövedelem (LTI) aránya tekintetében, a 4,5 feletti LTI-aránnyal rendelkező új jelzáloghitelek esetében évi 1 százalékponttal növelve ezt a követelményt. 2018-ban a Finansinspektionen (a svéd pénzügyi felügyeleti hatóság) a belső minősítésen alapuló módszert használó valamennyi belföldi hitelintézetre bevezetett az 575/2013/EU rendelet 458. cikke alapján egy hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlátot a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlan jelzáloggal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében. A Finansinspektionen 2018-ban 2 %-ról 2,5 %-ra növelte az anticiklikus tőkepufferrátát, 2019 szeptemberétől alkalmazva.

| (12) | Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak a Svédországban azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan fontos szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket, és ezáltal magasabb rendszerszintű kockázatot okoztak. Ezek a tényezők többek között: i. a lakáskínálati hiány, amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát; és ii. a lakhatás kedvező adójogi környezete, például a jelzáloghitelekre fizetett kamatok adóból való levonhatósága, amely előmozdíthatja a lakóingatlanárak növekedését és túlzott kölcsönfelvételre ösztönözheti a háztartásokat. |
| --- | --- |

(12)

Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak a Svédországban azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan fontos szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket, és ezáltal magasabb rendszerszintű kockázatot okoztak. Ezek a tényezők többek között: i. a lakáskínálati hiány, amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát; és ii. a lakhatás kedvező adójogi környezete, például a jelzáloghitelekre fizetett kamatok adóból való levonhatósága, amely előmozdíthatja a lakóingatlanárak növekedését és túlzott kölcsönfelvételre ösztönözheti a háztartásokat.

| (13) | Így annak ellenére, hogy az ERKT elismeri a Svédországban fennálló makroprudenciális intézkedések széles körét, arra következtet, hogy bár e makroprudenciális intézkedések megfelelőek, csak részben elegendőek a lakóingatlanokhoz kapcsolódó azonosított sérülékenységeknek, különösen a háztartások eladósodottságának és a lakóingatlanárak felülértékeltségének a középtávú kezelésére. Tekintettel arra, hogy e sérülékenységek bizonyos mértékig a makroprudenciális politikán túlmutató szerkezeti tényezőkre vezethetők vissza, más politikákra van szükség a jelenlegi makroprudenciális intézkedések kiegészítése és támogatása érdekében azzal a céllal, hogy hatékonyabban kezeljék azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a svédországi lakóingatlan-piacon a rendszerszintű kockázatok felhalmozódásához, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a svédországi reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a meglévő makroprudenciális intézkedések kiegészítése Svédországban. |
| --- | --- |

(13)

Így annak ellenére, hogy az ERKT elismeri a Svédországban fennálló makroprudenciális intézkedések széles körét, arra következtet, hogy bár e makroprudenciális intézkedések megfelelőek, csak részben elegendőek a lakóingatlanokhoz kapcsolódó azonosított sérülékenységeknek, különösen a háztartások eladósodottságának és a lakóingatlanárak felülértékeltségének a középtávú kezelésére. Tekintettel arra, hogy e sérülékenységek bizonyos mértékig a makroprudenciális politikán túlmutató szerkezeti tényezőkre vezethetők vissza, más politikákra van szükség a jelenlegi makroprudenciális intézkedések kiegészítése és támogatása érdekében azzal a céllal, hogy hatékonyabban kezeljék azokat a tényezőket, amelyek hozzájárulnak a svédországi lakóingatlan-piacon a rendszerszintű kockázatok felhalmozódásához, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a svédországi reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára. Az ajánlásban javasolt intézkedések célja a meglévő makroprudenciális intézkedések kiegészítése Svédországban.

| (14) | Az ajánlás célja, hogy ajánlja: a) szélesebb körű politikai intézkedések bevezetését a háztartások növekvő eladósodottságát elősegítő vagy előmozdító tényezők megfékezésére; és b) a meglévő makroprudenciális intézkedések szigorítását vagy más makroprudenciális intézkedések aktiválását, ha a ciklikus gazdasági és pénzügyi okok miatt továbbra is fokozódik a háztartások eladósodottsága és a lakóingatlanárak felülértékeltsége. |
| --- | --- |

(14)

Az ajánlás célja, hogy ajánlja: a) szélesebb körű politikai intézkedések bevezetését a háztartások növekvő eladósodottságát elősegítő vagy előmozdító tényezők megfékezésére; és b) a meglévő makroprudenciális intézkedések szigorítását vagy más makroprudenciális intézkedések aktiválását, ha a ciklikus gazdasági és pénzügyi okok miatt továbbra is fokozódik a háztartások eladósodottsága és a lakóingatlanárak felülértékeltsége.

| (15) | Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását. |
| --- | --- |

(15)

Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását.

| (16) | Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(16)

Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1. SZAKASZ

AJÁNLÁSOK

A. ajánlás – A jelzáloghitelekhez és a lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó szerkezeti változások

Ajánlott, hogy Svédország vizsgálja felül politikáit azon szerkezeti tényezők megfékezése érdekében, amelyek rendszerszintű kockázatok forrásaként előmozdítják a Svédországban azonosított sérülékenységeket, mivel túlzott jelzáloghitel-felvételre ösztönzik a háztartásokat vagy túlzott növekedést eredményeznek a lakóingatlanárak és a jelzáloghitel tekintetében.

B. ajánlás – A sérülékenységek nyomon követése és a makroprudenciális intézkedések szigorítása vagy aktiválása

| 1. | Ajánlott, hogy a rendszerszintű kockázatok nyomon követésével megbízott svéd nemzeti hatóságok szorosan kísérjék figyelemmel középtávon a háztartások eladósodottságához és a lakóingatlanárak felülértékeléséhez kapcsolódó sérülékenységeket, többek között a következők segítségével:






  a) | az új lakáshitelt felvevők azon képességének értékelése – az új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelszintű adatok felhasználásával –, hogy el tudják viselni a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményeket vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményeket; és |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az új lakáshitelt felvevők azon képességének értékelése – az új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelszintű adatok felhasználásával –, hogy el tudják viselni a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményeket vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményeket; és

| b) | a meglévő jelzáloghitel-portfóliók lehetséges hitelezési veszteségének, valamint a pénzügyi stabilitásra gyakorolt esetleges másodlagos hatásoknak az elemzése kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi fejlemények esetén. |
| --- | --- |

b)

a meglévő jelzáloghitel-portfóliók lehetséges hitelezési veszteségének, valamint a pénzügyi stabilitásra gyakorolt esetleges másodlagos hatásoknak az elemzése kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi fejlemények esetén.

| 2. | Ajánlott, hogy a hitelkockázat felhalmozódásának megelőzése érdekében a hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválásával megbízott svéd makroprudenciális hatóságok szigorítsák a meglévő hitelfelvevői alapú intézkedéseket vagy aktiváljanak más hitelfelvevői alapú intézkedéseket, ha a B(1) ajánlás a) pontja szerinti nyomon követés eredményei bizonyítják, hogy az új lakáshitelt felvevők jelentős vagy egyre növekvő része nem biztos, hogy törleszteni tudja adósságait kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi fejlemények esetén. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ajánlott, hogy Svédországban megfelelően a makroprudenciális hatóság, a kijelölt hatóság vagy a hatáskörrel rendelkező hatóság szigorítsa a meglévő tőkealapú intézkedéseket vagy vezessen be továbbiakat a Svédországban engedélyezett hitelintézetek által nyújtott jelzáloghitelek elegendő tőkéjének biztosítása érdekében, ha a B(1) ajánlás b) pontja szerinti nyomon követés eredményei azt mutatják, hogy a ciklikus, gazdasági és pénzügyi tényezőknek köszönhetően emelkedik a meglévő jelzáloghitelek lehetséges hitelezési vesztesége kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi fejlemények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén, és nő a más hitelekkel összefüggésben a lakáscélú hitellel rendelkező háztartások fogyasztásának csökkenése miatt bekövetkező hitelezési veszteség. |
| --- | --- |

3.

2. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1.   Fogalommeghatározások

Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések; |
| --- | --- |

a)

„hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések;

| b) | „közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

b)

„közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetekre alkalmazandó makroprudenciális intézkedések előírására és módosítására, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| c) | „ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére; |
| --- | --- |

c)

„ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

| d) | „hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

d)

„hitelfedezeti arány” (LTV-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya;

| e) | „hitel-jövedelem arány” (LTI-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlan jelölte meg fedezetként, a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

e)

„hitel-jövedelem arány” (LTI-arány): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlan jelölte meg fedezetként, a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya;

| f) | „középtávú”: hároméves időhorizonton belüli; |
| --- | --- |

f)

„középtávú”: hároméves időhorizonton belüli;

| g) | „adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt; |
| --- | --- |

g)

„adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak (általában egy év) alatt;

| h) | „makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság; |
| --- | --- |

h)

„makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban (8) meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóság;

| i) | „adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya; |
| --- | --- |

i)

„adósság-jövedelem arány” (DTI-arány): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya;

| j) | „adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában; |
| --- | --- |

j)

„adósságszolgálat-jövedelem arány” (DSTI-arány): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában;

| k) | „futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában. |
| --- | --- |

k)

„futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában.

2.   Végrehajtási kritériumok

| 1. | Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:






  a) | megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás és a B. ajánlás célkitűzését és tartalmát; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás és a B. ajánlás célkitűzését és tartalmát;

| b) | az A. ajánlás tekintetében, a politikai változások megvalósításakor az ilyen intézkedések bevezetése során figyelembe kell venni Svédország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a svédországi lakóingatlan-szektorban; |
| --- | --- |

b)

az A. ajánlás tekintetében, a politikai változások megvalósításakor az ilyen intézkedések bevezetése során figyelembe kell venni Svédország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a svédországi lakóingatlan-szektorban;

| c) | a hitelfelvevői alapú vagy tőkealapú intézkedések B. ajánlás szerinti aktiválásakor vagy szigorításakor azok kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Svédország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a hitelfelvevői alapú vagy tőkealapú intézkedések B. ajánlás szerinti aktiválásakor vagy szigorításakor azok kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Svédország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében;

| d) | az A. ajánlásnak és a B. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg. |
| --- | --- |

d)

az A. ajánlásnak és a B. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg.

| 2. | Ezen ajánlás címzettjeinek jelenteniük kell az ERKT és a Tanács részére az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:






  a) | a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat;

| b) | a háztartások eladósodottságához és a lakóingatlanárak felülértékeléséhez kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya és futamideje szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt; |
| --- | --- |

b)

a háztartások eladósodottságához és a lakóingatlanárak felülértékeléséhez kapcsolódó sérülékenységek értékelését, ideértve az új jelzáloghitelek megoszlását azok LTV-aránya, DTI-aránya és DSTI-aránya és futamideje szerint, ahol a vonatkozó arányokat az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (9) IV. mellékletének megfelelően kell kiszámítani, a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelésével együtt;

| c) | részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is. |
| --- | --- |

c)

részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is.

3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

Ezen ajánlás címzettjeinek az alábbi határidőkön belül közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk:

| a) | A. ajánlás

  Az A. ajánlás címzettje 2022. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentését. |
| --- | --- |

a)

A. ajánlás

Az A. ajánlás címzettje 2022. október 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja az A. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentését.

| b) | B. ajánlás

  A B. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek nyomon követéséről és az ilyen sérülékenységek kezelése tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani. |
| --- | --- |

b)

B. ajánlás

A B. ajánlás címzettjeinek 2020. október 31-ig, majd azt követően 2022. október 31-ig évente jelentést kell tenniük az ERKT-nak és a Tanácsnak a háztartárok eladósodottságához kapcsolódó sérülékenységek nyomon követéséről és az ilyen sérülékenységek kezelése tekintetében hozott intézkedésekről. Amennyiben egynél több szerv felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.

4.   Nyomon követés és értékelés

| 1. | Az ERKT titkársága:






  a) | támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt, a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket;

| b) | ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:






  i. | 2020. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

b)

ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. Három értékelésre kerül sor az alábbiak szerint:

i.

2020. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban;

| ii. | 2021. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; és |
| --- | --- |

ii.

2021. december 31-ig a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban; és

| iii. | 2022. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

iii.

2022. december 31-ig az A. és a B. ajánlás végrehajtásával kapcsolatban.

| 2. | Az igazgatótanács értékeli a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzett nem adott megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére. |
| --- | --- |

2.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2013/1 ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről (HL C 170., 2013.6.15., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/11 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a svédországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 55. o.).

6

(7)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/3 ajánlása (2011. december 22.) a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról (HL C 41., 2012.2.14., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (2016. október 31.) az ingatlanokkal kapcsolatos adathiány kiküszöböléséről (HL C 31., 2017.1.31., 1. o.).

9

---

I. melléklet

AZ AJÁNLÁSOKRA VONATKOZÓ MEGFELELÉSI KRITÉRIUMOK MEGHATÁROZÁSA

A. ajánlás – A jelzáloghitelekhez és a lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó szerkezeti változások

Az A. ajánlásra az alábbi megfelelési kritérium vonatkozik.

A politikai lehetőségek kialakítása során és a politikai változások végrehajtása előtt elemezni kell a javasolt intézkedések hatását tekintettel Svédország helyzetére a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak biztosítása érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a svédországi lakóingatlan-szektorban.

B. ajánlás – A sérülékenységek nyomon követése és a makroprudenciális intézkedések szigorítása vagy aktiválása

A B. ajánlásra az alábbi megfelelési kritérium vonatkozik.

A meglévő makroprudenciális intézkedések szigorítása vagy továbbiak aktiválása előtt elemezni kell Svédország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak megállapítása érdekében, hogy megfelelő-e az ilyen aktiválás vagy szigorítás.

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/41

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET ÁLTAL KIADOTT FIGYELMEZTETÉS

(2019. június 27.)

a cseh köztársasági lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/10)

(2019/C 366/07)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3., 16. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása. |
| --- | --- |

(1)

A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása.

| (2) | Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel.

| (3) | Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják. |
| --- | --- |

(3)

Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják.

| (4) | Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek túlzott kölcsönfelvételre ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára. |
| --- | --- |

(4)

Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek túlzott kölcsönfelvételre ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára.

| (5) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10). |
| --- | --- |

(5)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10).

| (6) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11). |
| --- | --- |

(6)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11).

| (7) | Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük a Cseh Köztársaságban, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen. |
| --- | --- |

(7)

Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük a Cseh Köztársaságban, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen.

| (8) | Az ERKT tudomásul veszi a Cseh Köztársaság által a lakóingatlan-szektorból eredő rendszerszintű kockázatok csökkentése érdekében hozott intézkedéseket és javasolja, hogy az érintett cseh hatóságok álljanak készen további intézkedésekre, ha a jelenlegi makroprudenciális politika elégtelennek bizonyul. |
| --- | --- |

(8)

Az ERKT tudomásul veszi a Cseh Köztársaság által a lakóingatlan-szektorból eredő rendszerszintű kockázatok csökkentése érdekében hozott intézkedéseket és javasolja, hogy az érintett cseh hatóságok álljanak készen további intézkedésekre, ha a jelenlegi makroprudenciális politika elégtelennek bizonyul.

| (9) | A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá a Cseh Köztársasággal kapcsolatban:






  a) | A lakóingatlanárak emelkedése meghaladja a háztartások jövedelmének növekedését középtávon, és nem igazolható teljes mértékben a háztartások adósságtörlesztő kapacitásának alakulásával. A Česká národní banka (CNB) becslése szerint 2018. második felében a lakóingatlanárak felülértékeltsége 10 % és 15 % közötti volt a Cseh Köztársaságban. A ciklikus tényezőkből fakadó hatások mellett léteznek olyan fontos szerkezeti tényezők is, amelyek hozzájárulhattak ehhez a felülértékeléshez. Különösen Prága jövőbeli várostervének lassú előrehaladása és az építési engedélyek kibocsátása során tapasztalt késedelmek is hozzájárulhattak a lakáskínálat hiányához, különösen a fővárosban. |
| --- | --- | --- |

(9)

A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá a Cseh Köztársasággal kapcsolatban:

a)

A lakóingatlanárak emelkedése meghaladja a háztartások jövedelmének növekedését középtávon, és nem igazolható teljes mértékben a háztartások adósságtörlesztő kapacitásának alakulásával. A Česká národní banka (CNB) becslése szerint 2018. második felében a lakóingatlanárak felülértékeltsége 10 % és 15 % közötti volt a Cseh Köztársaságban. A ciklikus tényezőkből fakadó hatások mellett léteznek olyan fontos szerkezeti tényezők is, amelyek hozzájárulhattak ehhez a felülértékeléshez. Különösen Prága jövőbeli várostervének lassú előrehaladása és az építési engedélyek kibocsátása során tapasztalt késedelmek is hozzájárulhattak a lakáskínálat hiányához, különösen a fővárosban.

| b) | A lakóingatlanárak továbbra is fokozódó felülértékelése a lakáshitelek gyors növekedésével és a hitelezési szabályok utóbbi években zajló lazulásával együtt megnövelte a jelzáloghitelekből eredő hitelezési veszteségek felmerülésének lehetőségét kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén, amely közvetlen hatással van a pénzügyi stabilitásra. Hasonlóképpen, a háztartások fokozódó eladósodottsága, azon háztartások számának emelkedésével együtt, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben, azt eredményezheti, hogy a háztartások gazdasági vagy pénzügyi sokk esetén csökkentik a fogyasztást, és ez a pénzügyi stabilitást közvetetten érintő másodlagos hatásokkal járhat. |
| --- | --- |

b)

A lakóingatlanárak továbbra is fokozódó felülértékelése a lakáshitelek gyors növekedésével és a hitelezési szabályok utóbbi években zajló lazulásával együtt megnövelte a jelzáloghitelekből eredő hitelezési veszteségek felmerülésének lehetőségét kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények esetén, amely közvetlen hatással van a pénzügyi stabilitásra. Hasonlóképpen, a háztartások fokozódó eladósodottsága, azon háztartások számának emelkedésével együtt, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben, azt eredményezheti, hogy a háztartások gazdasági vagy pénzügyi sokk esetén csökkentik a fogyasztást, és ez a pénzügyi stabilitást közvetetten érintő másodlagos hatásokkal járhat.

| c) | A lakáscélú hitelek éves növekedése középtávon fokozott volt. A hitelfedezeti (LTV) arányra, az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó ajánlott korlátok bevezetése előtt a lakáscélú hitelek növekedése együtt járt a hitelezési szabályok lazulásával, ezt bizonyította az egyre több magas (80 % és 90 % feletti) LTV-aránnyal rendelkező hitel, és az egyre több magas (8 %, illetve 40 % feletti) DTI-aránnyal és DSTI-aránnyal rendelkező hitel. Ezeket a hiteleket olyan háztartásoknak nyújtották, amelyek potenciálisan sérülékenyek lehetnek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel szemben. Egyre nagyobb mértékben nyújtottak olyan hiteleket, amelyek magas LTV-arányt kombinálnak magas DTI-aránnyal vagy DSTI-aránnyal, tovább növelve ezáltal az ilyen új jelzáloghitelekhez kapcsolódó hitelezési veszteségek lehetőségét. Miközben a Cseh Köztársaságban a belső minősítésen alapuló módszert alkalmazó hitelintézetek által tartott jelzáloghitel-portfóliók átlagos kockázati súlya viszonylag nagynak tekinthető más EGT-országokhoz viszonyítva, ezek a kockázati súlyok csökkennek. |
| --- | --- |

c)

A lakáscélú hitelek éves növekedése középtávon fokozott volt. A hitelfedezeti (LTV) arányra, az adósság-jövedelem (DTI) arányra és az adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) arányra vonatkozó ajánlott korlátok bevezetése előtt a lakáscélú hitelek növekedése együtt járt a hitelezési szabályok lazulásával, ezt bizonyította az egyre több magas (80 % és 90 % feletti) LTV-aránnyal rendelkező hitel, és az egyre több magas (8 %, illetve 40 % feletti) DTI-aránnyal és DSTI-aránnyal rendelkező hitel. Ezeket a hiteleket olyan háztartásoknak nyújtották, amelyek potenciálisan sérülékenyek lehetnek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel szemben. Egyre nagyobb mértékben nyújtottak olyan hiteleket, amelyek magas LTV-arányt kombinálnak magas DTI-aránnyal vagy DSTI-aránnyal, tovább növelve ezáltal az ilyen új jelzáloghitelekhez kapcsolódó hitelezési veszteségek lehetőségét. Miközben a Cseh Köztársaságban a belső minősítésen alapuló módszert alkalmazó hitelintézetek által tartott jelzáloghitel-portfóliók átlagos kockázati súlya viszonylag nagynak tekinthető más EGT-országokhoz viszonyítva, ezek a kockázati súlyok csökkennek.

| d) | Jóllehet a Cseh Köztársaságban a háztartások eladósodottsága mérsékeltnek tekinthető más EGT-országokhoz viszonyítva, az a lakáscélú hitelek növekedésével együtt nőtt. Annak ellenére, hogy az utóbbi időben vannak rögzített kamatlábat előíró hosszabb időszakok, az új jelzáloghitelek jelentős részét korábban öt évnél rövidebb kezdeti rögzített kamatlábas időszak mellett nyújtották. Következésképpen az új jelzáloghitelt felvevő háztartások jelentős részének nehéz lehet az adósságtörlesztés kamatlábemelés esetén. |
| --- | --- |

d)

Jóllehet a Cseh Köztársaságban a háztartások eladósodottsága mérsékeltnek tekinthető más EGT-országokhoz viszonyítva, az a lakáscélú hitelek növekedésével együtt nőtt. Annak ellenére, hogy az utóbbi időben vannak rögzített kamatlábat előíró hosszabb időszakok, az új jelzáloghitelek jelentős részét korábban öt évnél rövidebb kezdeti rögzített kamatlábas időszak mellett nyújtották. Következésképpen az új jelzáloghitelt felvevő háztartások jelentős részének nehéz lehet az adósságtörlesztés kamatlábemelés esetén.

| e) | A kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények a fent említett sérülékenységek eredményeképpen kialakuló kockázatokhoz vezethetnek. Például, ha lassul a háztartások jövedelmének növekedése vagy emelkednek a kamatlábak, akkor a nagymértékben eladósodott háztartások számára nehezebb lehet adósságaik törlesztése. Ha ezek a háztartások nem tudják törleszteni hiteleiket és ugyanakkor csökkennek a lakóingatlanárak, ez jelzáloghitelekből eredő hitelezési veszteségekhez vezethet. Figyelembe véve a CNB új jelzáloghitelek hitelezési szabályaira vonatkozó korábbi ajánlását (12), a nemteljesítések és a hitelintézetek közvetlen hitelezési veszteségeinek kockázatát jelenleg korlátozottnak becsülik. Ezen túlmenően, mivel a belső minősítésen alapuló módszert használó hitelintézetek jelzáloghitel-portfóliói viszonylag magas átlagos kockázati súlyokkal rendelkeznek, és a bankszektor kapitalizációja viszonylag nagymértékű a Cseh Köztársaságban, a hitelintézetek jó helyzetben lehetnek ahhoz, hogy tompítsák a közvetlen hitelkockázati sokkokat a lakóingatlan-szektor tekintetében. A háztartásoknak azonban továbbra is ki kell igazítaniuk a fogyasztásukat, mivel a jövedelem vagy a nettó vagyon lehetséges csökkenése közvetett hatással lehet a pénzügyi stabilitásra. |
| --- | --- |

e)

A kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülmények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények a fent említett sérülékenységek eredményeképpen kialakuló kockázatokhoz vezethetnek. Például, ha lassul a háztartások jövedelmének növekedése vagy emelkednek a kamatlábak, akkor a nagymértékben eladósodott háztartások számára nehezebb lehet adósságaik törlesztése. Ha ezek a háztartások nem tudják törleszteni hiteleiket és ugyanakkor csökkennek a lakóingatlanárak, ez jelzáloghitelekből eredő hitelezési veszteségekhez vezethet. Figyelembe véve a CNB új jelzáloghitelek hitelezési szabályaira vonatkozó korábbi ajánlását (12), a nemteljesítések és a hitelintézetek közvetlen hitelezési veszteségeinek kockázatát jelenleg korlátozottnak becsülik. Ezen túlmenően, mivel a belső minősítésen alapuló módszert használó hitelintézetek jelzáloghitel-portfóliói viszonylag magas átlagos kockázati súlyokkal rendelkeznek, és a bankszektor kapitalizációja viszonylag nagymértékű a Cseh Köztársaságban, a hitelintézetek jó helyzetben lehetnek ahhoz, hogy tompítsák a közvetlen hitelkockázati sokkokat a lakóingatlan-szektor tekintetében. A háztartásoknak azonban továbbra is ki kell igazítaniuk a fogyasztásukat, mivel a jövedelem vagy a nettó vagyon lehetséges csökkenése közvetett hatással lehet a pénzügyi stabilitásra.

| f) | Az ERKT tudomásul veszi a hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedések széles körét, amelyek célja a cseh köztársasági lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó kockázatok csökkentése. Az LTV-arányra vonatkozó korlátok célja az új jelzáloghitelek olyan piacon való nyújtásához kapcsolódó sérülékenységek felhalmozódásának kezelése, ahol a lakóingatlanárak felülértékeltek, a pénzügyi stabilitásra gyakorolt esetleges közvetlen hatásokkal. Továbbá a DTI-arányra vonatkozó korlátok és a DSTI-arányra vonatkozó korlátok célja az LTV-arányra vonatkozó korlátok hatékonyságának fokozása azáltal, hogy korlátozzák az új hitelek olyan háztartásoknak való nyújtását, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel és a cseh köztársasági lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Ajánlott továbbá, hogy a hitelezők végezzenek stressztesztet az adósok azon képessége vonatkozásában, hogy ellen tudnak állni a megnövekedett kamatlábakhoz vagy a csökkent jövedelmekhez kapcsolódó sokkoknak. Az intézmények ciklikus sérülékenységekkel szembeni ellenálló képességének növelése érdekében a CNB 2018-ban (1,5 %-ról) 2 %-ra emelte az anticiklikus tőkepufferrátát, 2020. július 1-jei hatállyal. |
| --- | --- |

f)

Az ERKT tudomásul veszi a hitelfelvevői alapú makroprudenciális intézkedések széles körét, amelyek célja a cseh köztársasági lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó kockázatok csökkentése. Az LTV-arányra vonatkozó korlátok célja az új jelzáloghitelek olyan piacon való nyújtásához kapcsolódó sérülékenységek felhalmozódásának kezelése, ahol a lakóingatlanárak felülértékeltek, a pénzügyi stabilitásra gyakorolt esetleges közvetlen hatásokkal. Továbbá a DTI-arányra vonatkozó korlátok és a DSTI-arányra vonatkozó korlátok célja az LTV-arányra vonatkozó korlátok hatékonyságának fokozása azáltal, hogy korlátozzák az új hitelek olyan háztartásoknak való nyújtását, amelyek potenciálisan sérülékenyek a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel és a cseh köztársasági lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Ajánlott továbbá, hogy a hitelezők végezzenek stressztesztet az adósok azon képessége vonatkozásában, hogy ellen tudnak állni a megnövekedett kamatlábakhoz vagy a csökkent jövedelmekhez kapcsolódó sokkoknak. Az intézmények ciklikus sérülékenységekkel szembeni ellenálló képességének növelése érdekében a CNB 2018-ban (1,5 %-ról) 2 %-ra emelte az anticiklikus tőkepufferrátát, 2020. július 1-jei hatállyal.

| g) | A jelenlegi hitelfelvevői alapú intézkedéseket azonban a CNB jogi kötőerővel nem rendelkező ajánlása alapján vezették be, és nincs arra vonatkozó jogi keret, hogy ezeket az intézkedéseket jogilag kötelező aktusokkal aktiválják. A jelenlegi intézkedések hatékonysága így középtávon nem garantálható, és ezen időszak alatt fokozódhat a lakóingatlanárak felülértékeltsége és a jelzáloghitelek növekedése. |
| --- | --- |

g)

A jelenlegi hitelfelvevői alapú intézkedéseket azonban a CNB jogi kötőerővel nem rendelkező ajánlása alapján vezették be, és nincs arra vonatkozó jogi keret, hogy ezeket az intézkedéseket jogilag kötelező aktusokkal aktiválják. A jelenlegi intézkedések hatékonysága így középtávon nem garantálható, és ezen időszak alatt fokozódhat a lakóingatlanárak felülértékeltsége és a jelzáloghitelek növekedése.

| h) | A jelenlegi makroprudenciális politikát részben megfelelőnek és részben elegendőnek lehet tekinteni a cseh köztársasági lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek középtávú lehetséges alakulása tekintetében. Fontos, hogy a nemzeti hatóságok rendelkezésére álljanak jogilag kötelező hitelfelvevői szintű intézkedések ahhoz, hogy a lehetséges pénzügyi stabilitási sérülékenységek kezeléséhez szükséges hatáskörökkel élhessenek, ideértve különösen a hitelfedezeti arányra – és futamidő-korlátokkal kombináltan vagy az adósság-jövedelem arányra vagy az adósságszolgálat-jövedelem arányra – vonatkozó, jogilag kötelező korlátok meghatározására vonatkozó hatáskört, ha erre az új lakáshitelek tekintetében szükség van. Csak jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések tudják biztosítani, hogy valamennyi hitelező – attól függetlenül, hogy milyen fajtájú, vagy hogy belföldi vagy külföldi illetőségű – teljes mértékben eleget tegyen a fennálló intézkedéseknek. |
| --- | --- |

h)

A jelenlegi makroprudenciális politikát részben megfelelőnek és részben elegendőnek lehet tekinteni a cseh köztársasági lakóingatlan-szektorhoz kapcsolódó sérülékenységek középtávú lehetséges alakulása tekintetében. Fontos, hogy a nemzeti hatóságok rendelkezésére álljanak jogilag kötelező hitelfelvevői szintű intézkedések ahhoz, hogy a lehetséges pénzügyi stabilitási sérülékenységek kezeléséhez szükséges hatáskörökkel élhessenek, ideértve különösen a hitelfedezeti arányra – és futamidő-korlátokkal kombináltan vagy az adósság-jövedelem arányra vagy az adósságszolgálat-jövedelem arányra – vonatkozó, jogilag kötelező korlátok meghatározására vonatkozó hatáskört, ha erre az új lakáshitelek tekintetében szükség van. Csak jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések tudják biztosítani, hogy valamennyi hitelező – attól függetlenül, hogy milyen fajtájú, vagy hogy belföldi vagy külföldi illetőségű – teljes mértékben eleget tegyen a fennálló intézkedéseknek.

| (10) | Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni a Cseh Köztársaság helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni a Cseh Köztársaság helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében.

| (11) | Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(11)

Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT A FIGYELMEZTETÉST:

Az ERKT a cseh köztársasági lakóingatlan-szektorban középtávú sérülékenységeket azonosított, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyek a reálgazdaság számára jelentős negatív következményekkel járhatnak. Makroprudenciális szempontból az ERKT a fő sérülékenységnek a lakóingatlanárak jelentős felülértékelését tekinti a lakáshitelek gyors növekedésével és a hitelezési szabályok lazulásával együtt, figyelembe véve, hogy a jelenleg hozzáférhető és fennálló hitelfelvevői alapú intézkedések nem rendelkeznek jogi kötelező erővel.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/06 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a belgiumi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 45. o.).

3

(4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/07 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a dániai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 47. o.).

4

(5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/09 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a luxemburgi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 51. o.).

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/10 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a hollandiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 53. o.).

6

(7)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/05 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az ausztriai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 43. o.).

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/08 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a finnországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 49. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/11 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a svédországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 55. o.).

9

(10)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/12 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az egyesült királyságbeli lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 57. o.).

10

(11)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

11

(12)  A lakóingatlannal fedezett lakossági hitelek nyújtásához kapcsolódó kockázatok kezelésére vonatkozó, 2018. június 12-i ajánlás, elérhető: https://www.cnb.cz (ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

12

ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/45

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET ÁLTAL KIADOTT FIGYELMEZTETÉS

(2019. június 27.)

a németországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/11)

(2019/C 366/08)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3., 16. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása. |
| --- | --- |

(1)

A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása.

| (2) | Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel.

| (3) | Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják. |
| --- | --- |

(3)

Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják.

| (4) | Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek túlzott kölcsönfelvételre ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára. |
| --- | --- |

(4)

Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek túlzott kölcsönfelvételre ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára.

| (5) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10). |
| --- | --- |

(5)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10).

| (6) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11). |
| --- | --- |

(6)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11).

| (7) | Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük Németországban, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen. |
| --- | --- |

(7)

Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük Németországban, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen.

| (8) | A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá Németországgal kapcsolatban:






  a) | A legtöbb rendelkezésre álló lakóingatlanár-mutató arra utal, hogy a lakóingatlanárak felülértékeltek Németországban. A 2016-ra és 2017-re vonatkozó korábbi becslésekhez hasonlóan a 2018-ra vonatkozó meglévő becslések a lakóingatlanárak jelentős felülértékelésére hívják fel a figyelmet a városi területeken. A 2010 óta tartó fokozatos növekedési időszakot követően a nominális lakóingatlanár-növekedés felgyorsult az elmúlt években, némileg meghaladva a háztartások jövedelmének növekedését. Ez a növekedés továbbá elterjedt a városi és a vidéki területeken is. A nagyvárosokban és a városi területeken a lakóingatlanárak növekedése a lakáskínálat kereslethez viszonyított hiányát tükrözi, és a német szövetségi kormány számos intézkedést vezetett be e hiány enyhítésére. A lakóingatlanárak jövőbeli alakulása ezért valószínűleg ezen intézkedések hatásától függ. |
| --- | --- | --- |

(8)

A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá Németországgal kapcsolatban:

a)

A legtöbb rendelkezésre álló lakóingatlanár-mutató arra utal, hogy a lakóingatlanárak felülértékeltek Németországban. A 2016-ra és 2017-re vonatkozó korábbi becslésekhez hasonlóan a 2018-ra vonatkozó meglévő becslések a lakóingatlanárak jelentős felülértékelésére hívják fel a figyelmet a városi területeken. A 2010 óta tartó fokozatos növekedési időszakot követően a nominális lakóingatlanár-növekedés felgyorsult az elmúlt években, némileg meghaladva a háztartások jövedelmének növekedését. Ez a növekedés továbbá elterjedt a városi és a vidéki területeken is. A nagyvárosokban és a városi területeken a lakóingatlanárak növekedése a lakáskínálat kereslethez viszonyított hiányát tükrözi, és a német szövetségi kormány számos intézkedést vezetett be e hiány enyhítésére. A lakóingatlanárak jövőbeli alakulása ezért valószínűleg ezen intézkedések hatásától függ.

| b) | Az új hitelnyújtások közelmúltbeli élénkülése ellenére az elmúlt három évben mérsékelt volt a lakáshitelek éves növekedése. A hitelezési szabályok átfogó elemzését jelenleg akadályozza, hogy az újonnan nyújtott hitelek esetében nem állnak rendelkezésre részletes adatok a hitelfedezeti (LTV) arányokról és az egyéb hitelarányokról. Mindazonáltal van némi arra utaló bizonyíték, hogy a magas fenntartható (12) LTV-aránnyal rendelkező hitelek iránti kereslet növekedett. Ezen túlmenően az EKB euroövezeti banki hitelezési felmérése arra utal, hogy 2018-ban a felmérésben részt vett bankok csökkentették a lakásvásárlási célú hitelekre vonatkozó kamatfelárat. |
| --- | --- |

b)

Az új hitelnyújtások közelmúltbeli élénkülése ellenére az elmúlt három évben mérsékelt volt a lakáshitelek éves növekedése. A hitelezési szabályok átfogó elemzését jelenleg akadályozza, hogy az újonnan nyújtott hitelek esetében nem állnak rendelkezésre részletes adatok a hitelfedezeti (LTV) arányokról és az egyéb hitelarányokról. Mindazonáltal van némi arra utaló bizonyíték, hogy a magas fenntartható (12) LTV-aránnyal rendelkező hitelek iránti kereslet növekedett. Ezen túlmenően az EKB euroövezeti banki hitelezési felmérése arra utal, hogy 2018-ban a felmérésben részt vett bankok csökkentették a lakásvásárlási célú hitelekre vonatkozó kamatfelárat.

| c) | A háztartások eladósodottsága a többi tagállamhoz képest mérsékeltnek tekinthető. Mindazonáltal jóllehet Németországban a legalacsonyabb a lakástulajdon aránya, a jelzáloghitellel rendelkező lakástulajdonosok aránya a teljes népesség mintegy negyedét teszi ki, amely megközelíti az uniós átlagot. Bár a lakáshitelek növekedése a múltban viszonylag mérsékelt volt, a lakóingatlanárak emelkedése figyelemre méltó, és adott esetben az újonnan nyújtott lakáshitelek erőteljes növekedésével járhat együtt. Ez középtávon a háztartások általános eladósodottságának további növekedéséhez vezethet. |
| --- | --- |

c)

A háztartások eladósodottsága a többi tagállamhoz képest mérsékeltnek tekinthető. Mindazonáltal jóllehet Németországban a legalacsonyabb a lakástulajdon aránya, a jelzáloghitellel rendelkező lakástulajdonosok aránya a teljes népesség mintegy negyedét teszi ki, amely megközelíti az uniós átlagot. Bár a lakáshitelek növekedése a múltban viszonylag mérsékelt volt, a lakóingatlanárak emelkedése figyelemre méltó, és adott esetben az újonnan nyújtott lakáshitelek erőteljes növekedésével járhat együtt. Ez középtávon a háztartások általános eladósodottságának további növekedéséhez vezethet.

| d) | A kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejlemények olyan éles kiigazításokat válthatnak ki a lakóingatlan-piacon, vagy a lakóingatlan-piac éles kiigazításai válthatnak ki olyan kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejleményeket, amelyek a ciklikus sérülékenységekkel összefüggésben a pénzügyi stabilitást fenyegető közvetlen és közvetett kockázatok megjelenéséhez vezethetnek, a fent említett sérülékenységek ismeretében. A németországi bankrendszert fenyegető lehetséges közvetlen kockázatok egyaránt kapcsolódnak a hosszú távú gazdasági fellendüléssel és felülértékelt és erősen növekvő lakóingatlanárakkal jellemezhető környezetben nyújtott hitelek esetleges nemteljesítéséhez, valamint az olyan versenynyomáshoz, amely a hitelminőségi követelmények lazulásához és az új hitelek kamatfelárának csökkentéséhez vezethet. Emellett néhány háztartás vagyoni helyzete romolhat, vagy vagyonuk értéke negatívba fordulhat, ha a lakásárak csökkenése jelentős. Ha például nő a munkanélküliség és/vagy lassul a háztartások jövedelmének növekedése, lehetséges, hogy néhány háztartás nehezebben tudja törleszteni adósságait. A háztartásokat érintő, ehhez kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ha a háztartásoknak a hiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a fogyasztást. Ez másodlagos hatásokhoz vezethet, valamint a hitelintézetek és a pénzügyi rendszer kockázatának emelkedéséhez. |
| --- | --- |

d)

A kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejlemények olyan éles kiigazításokat válthatnak ki a lakóingatlan-piacon, vagy a lakóingatlan-piac éles kiigazításai válthatnak ki olyan kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejleményeket, amelyek a ciklikus sérülékenységekkel összefüggésben a pénzügyi stabilitást fenyegető közvetlen és közvetett kockázatok megjelenéséhez vezethetnek, a fent említett sérülékenységek ismeretében. A németországi bankrendszert fenyegető lehetséges közvetlen kockázatok egyaránt kapcsolódnak a hosszú távú gazdasági fellendüléssel és felülértékelt és erősen növekvő lakóingatlanárakkal jellemezhető környezetben nyújtott hitelek esetleges nemteljesítéséhez, valamint az olyan versenynyomáshoz, amely a hitelminőségi követelmények lazulásához és az új hitelek kamatfelárának csökkentéséhez vezethet. Emellett néhány háztartás vagyoni helyzete romolhat, vagy vagyonuk értéke negatívba fordulhat, ha a lakásárak csökkenése jelentős. Ha például nő a munkanélküliség és/vagy lassul a háztartások jövedelmének növekedése, lehetséges, hogy néhány háztartás nehezebben tudja törleszteni adósságait. A háztartásokat érintő, ehhez kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ha a háztartásoknak a hiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a fogyasztást. Ez másodlagos hatásokhoz vezethet, valamint a hitelintézetek és a pénzügyi rendszer kockázatának emelkedéséhez.

| e) | Mindazonáltal azok a hosszú időszakok, amelyeken keresztül rögzített a jelzáloghitel kamata, arra szolgálnak, hogy csökkentsék a hitelfelvevőket érintő, növekvő kamatlábak miatti kockázatokat. Mivel a magánháztartások jövedelmi kilátásai kedvezőek és a munkaerőpiaci feltételek folyamatosan megnyugtatóak, inkább alacsonynak tűnik az abból eredő lehetséges kockázat, hogy a háztartásoknak vissza kell fogniuk pénzügyeiket. Meg kell azonban jegyezni, hogy a rögzített kamatok hosszú időszakából eredő kamatlábkockázat a hitelintézeteket terheli, és ez a bankrendszer egyik ciklikus sérülékenysége. |
| --- | --- |

e)

Mindazonáltal azok a hosszú időszakok, amelyeken keresztül rögzített a jelzáloghitel kamata, arra szolgálnak, hogy csökkentsék a hitelfelvevőket érintő, növekvő kamatlábak miatti kockázatokat. Mivel a magánháztartások jövedelmi kilátásai kedvezőek és a munkaerőpiaci feltételek folyamatosan megnyugtatóak, inkább alacsonynak tűnik az abból eredő lehetséges kockázat, hogy a háztartásoknak vissza kell fogniuk pénzügyeiket. Meg kell azonban jegyezni, hogy a rögzített kamatok hosszú időszakából eredő kamatlábkockázat a hitelintézeteket terheli, és ez a bankrendszer egyik ciklikus sérülékenysége.

| f) | Az ERKT tudomásul veszi, hogy a Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Pénzügyi Szolgáltatások Szövetségi Felügyelete – BaFin) bejelentette, hogy az Ausschuss für Finanzstabilität (Pénzügyi Stabilitási Bizottság) javasolta 0,25 %-os anticiklikus tőkepufferráta aktiválását az intézmények ellenálló képességének megelőző jellegű kialakítása érdekében. A BaFin szándéka az anticiklikus tőkepufferráta javasolt módon való aktiválására irányul. Az ajánlott kalibrálás figyelembe veszi a németországi hiteldinamikát, amelyhez erős lakóingatlanár-dinamika társul. Nem várható azonban ettől a lakáshitelek növekedésének visszafogása, vagy a hitelezési szabályok esetleges gyengülésének megállítása. A nemzeti hatóságok nyomon követik a hitelfeltételeket, de nincs hivatalos iránymutatás tőlük arra vonatkozóan, hogy a prudens normák mit tartalmazzanak. |
| --- | --- |

f)

Az ERKT tudomásul veszi, hogy a Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Pénzügyi Szolgáltatások Szövetségi Felügyelete – BaFin) bejelentette, hogy az Ausschuss für Finanzstabilität (Pénzügyi Stabilitási Bizottság) javasolta 0,25 %-os anticiklikus tőkepufferráta aktiválását az intézmények ellenálló képességének megelőző jellegű kialakítása érdekében. A BaFin szándéka az anticiklikus tőkepufferráta javasolt módon való aktiválására irányul. Az ajánlott kalibrálás figyelembe veszi a németországi hiteldinamikát, amelyhez erős lakóingatlanár-dinamika társul. Nem várható azonban ettől a lakáshitelek növekedésének visszafogása, vagy a hitelezési szabályok esetleges gyengülésének megállítása. A nemzeti hatóságok nyomon követik a hitelfeltételeket, de nincs hivatalos iránymutatás tőlük arra vonatkozóan, hogy a prudens normák mit tartalmazzanak.

| g) | A jelenlegi politikai intézkedéseket részben megfelelőnek és részben elegendőnek lehet tekinteni a lakóingatlan-szektor sérülékenységeihez kapcsolódó azonosított rendszerszintű kockázatok mérsékléséhez. Németország aktiválhatna olyan további tőkealapú intézkedéseket, amelyek előírják a hitelintézetek számára, hogy kiegészítő tőkepuffereket hozzanak létre a bankrendszer azon ciklikus kockázatokkal és sérülékenységekkel (azaz a hitelkockázattal és a kamatlábkockázattal) szembeni ellenálló képességének növelésére, amelyek felhalmozódhattak a hosszú ideje fennálló gazdasági fellendülés és a gyorsan változó lakóingatlanár-dinamika miatt. Tekintettel a lakóingatlanárak Németország városi területein már néhány éve létező jelentős felülértékelésére, valamint a hitelezési szabályokkal kapcsolatos bizonytalanságra, Németország megfelelő módon hozzájárulhatna az új hitelekre vonatkozó szigorú hitelezési szabályok biztosításához (például azáltal, hogy jogilag kötelező korlátokat ajánl vagy az aktiválás jogi feltételeinek teljesülése esetén aktivál az LTV-arányok tekintetében), annak érdekében, hogy megelőzze a sérülékenységek felhalmozódását, előmozdítva ezáltal a pénzügyi stabilitást. |
| --- | --- |

g)

A jelenlegi politikai intézkedéseket részben megfelelőnek és részben elegendőnek lehet tekinteni a lakóingatlan-szektor sérülékenységeihez kapcsolódó azonosított rendszerszintű kockázatok mérsékléséhez. Németország aktiválhatna olyan további tőkealapú intézkedéseket, amelyek előírják a hitelintézetek számára, hogy kiegészítő tőkepuffereket hozzanak létre a bankrendszer azon ciklikus kockázatokkal és sérülékenységekkel (azaz a hitelkockázattal és a kamatlábkockázattal) szembeni ellenálló képességének növelésére, amelyek felhalmozódhattak a hosszú ideje fennálló gazdasági fellendülés és a gyorsan változó lakóingatlanár-dinamika miatt. Tekintettel a lakóingatlanárak Németország városi területein már néhány éve létező jelentős felülértékelésére, valamint a hitelezési szabályokkal kapcsolatos bizonytalanságra, Németország megfelelő módon hozzájárulhatna az új hitelekre vonatkozó szigorú hitelezési szabályok biztosításához (például azáltal, hogy jogilag kötelező korlátokat ajánl vagy az aktiválás jogi feltételeinek teljesülése esetén aktivál az LTV-arányok tekintetében), annak érdekében, hogy megelőzze a sérülékenységek felhalmozódását, előmozdítva ezáltal a pénzügyi stabilitást.

| h) | Ahogyan arra az Ausschuss für Finanzstabilität rámutatott 2015-ben (13), az is fontos, hogy a nemzeti hatóságok rendelkezésére álljon minden szükséges makroprudenciális eszköz ahhoz, hogy a lehetséges pénzügyi stabilitási sérülékenységek kezeléséhez szükséges hatáskörökkel élhessenek, ideértve különösen a hitelfedezeti arányra – és futamidő-korlátokkal kombináltan vagy az adósság-jövedelem arányra vagy az adósságszolgálat-jövedelem arányra – vonatkozó, jogilag kötelező korlátok meghatározására vonatkozó hatáskört, ha erre az új lakáshitelek tekintetében szükség van. Jelenleg azonban a jövedelemalapú eszközök nem állnak rendelkezésre Németországban. Bár a nemzeti hatóságok megállapíthatnak jogilag kötelező hitelfedezeti korlátokat, amennyiben ez a pénzügyi stabilitás biztosításához szükségesnek bizonyul, ennek feltétele a pénzügyi stabilitást fenyegető olyan kockázatok azonosítása, amelyek a lakóingatlanárak és a jelzáloghitelezés erőteljes növekedéséből erednek és a hitelezési szabályok jelentős lazulásával járnak együtt. Az új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelezési szabályokkal kapcsolatos jelenlegi adathiányt ezért szintén meg kell szüntetni annak érdekében, hogy javuljon e kockázatok azonosíthatósága és szükség esetén kezeljék azokat – az ilyen kezdeményezés a német makroprudenciális felügyeleti keret szükséges kiegészítését jelenti. |
| --- | --- |

h)

Ahogyan arra az Ausschuss für Finanzstabilität rámutatott 2015-ben (13), az is fontos, hogy a nemzeti hatóságok rendelkezésére álljon minden szükséges makroprudenciális eszköz ahhoz, hogy a lehetséges pénzügyi stabilitási sérülékenységek kezeléséhez szükséges hatáskörökkel élhessenek, ideértve különösen a hitelfedezeti arányra – és futamidő-korlátokkal kombináltan vagy az adósság-jövedelem arányra vagy az adósságszolgálat-jövedelem arányra – vonatkozó, jogilag kötelező korlátok meghatározására vonatkozó hatáskört, ha erre az új lakáshitelek tekintetében szükség van. Jelenleg azonban a jövedelemalapú eszközök nem állnak rendelkezésre Németországban. Bár a nemzeti hatóságok megállapíthatnak jogilag kötelező hitelfedezeti korlátokat, amennyiben ez a pénzügyi stabilitás biztosításához szükségesnek bizonyul, ennek feltétele a pénzügyi stabilitást fenyegető olyan kockázatok azonosítása, amelyek a lakóingatlanárak és a jelzáloghitelezés erőteljes növekedéséből erednek és a hitelezési szabályok jelentős lazulásával járnak együtt. Az új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelezési szabályokkal kapcsolatos jelenlegi adathiányt ezért szintén meg kell szüntetni annak érdekében, hogy javuljon e kockázatok azonosíthatósága és szükség esetén kezeljék azokat – az ilyen kezdeményezés a német makroprudenciális felügyeleti keret szükséges kiegészítését jelenti.

| (9) | Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Németország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Németország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében.

| (10) | Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(10)

Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT A FIGYELMEZTETÉST:

Az ERKT a németországi lakóingatlan-szektorban középtávú sérülékenységeket azonosított, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyek a reálgazdaság számára jelentős negatív következményekkel járhatnak. Makroprudenciális szempontból az ERKT a fő sérülékenységnek a lakóingatlanárak jelentős felülértékelését tekinti a városi területeken, amely széles körű és gyors lakóingatlanár-dinamikákhoz és a hitelezési szabályok enyhülésére utaló bizonyos jelekhez kapcsolódik, a lakáshitelek hitelezési szabályaival összefüggő, a jelentős adathiányosságoknak köszönhető általános bizonytalanság keretében.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/06 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a belgiumi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 45. o.).

3

(4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/07 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a dániai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 47. o.).

4

(5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/09 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a luxemburgi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 51. o.).

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/10 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a hollandiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 53. o.).

6

(7)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/05 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az ausztriai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 43. o.).

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/08 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a finnországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 49. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/11 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a svédországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 55. o.).

9

(10)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/12 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az egyesült királyságbeli lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 57. o.).

10

(11)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

11

(12)  A fenntartható LTV-arány az ingatlanhitel összege és a szóban forgó ingatlanhoz rendelt jelzálog-hitelbiztosítéki érték aránya. Ez utóbbi az ingatlan óvatos becsléssel megállapított értéke, figyelembe véve az ingatlan értékének meghatározó tényezőit. Lásd a fedezett kötvényekről szóló törvény (Pfandbriefgesetz) 16. §-ának (2) bekezdését.

12

Pfandbriefgesetz

(13)  AFS/2015/1. sz. ajánlás a lakóingatlanok építéséhez vagy megvásárlásához igényelt hiteleket szabályozó új eszközökről (Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien).

13

Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/49

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET ÁLTAL KIADOTT FIGYELMEZTETÉS

(2019. június 27.)

a franciaországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/12)

(2019/C 366/09)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3., 16. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása. |
| --- | --- |

(1)

A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása.

| (2) | Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel.

| (3) | Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják. |
| --- | --- |

(3)

Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják.

| (4) | Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek további adósságvállalásra ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára. |
| --- | --- |

(4)

Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek további adósságvállalásra ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára.

| (5) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10). |
| --- | --- |

(5)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10).

| (6) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11). |
| --- | --- |

(6)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11).

| (7) | Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük Franciaországban, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen. |
| --- | --- |

(7)

Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük Franciaországban, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen.

| (8) | A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá Franciaországgal kapcsolatban:






  a) | A rendelkezésre álló jövedelemhez képest Franciaországban viszonylag magas a háztartások eladósodottsága. Az elmúlt tíz évben jelentősen nőtt, és a legutóbbi középtávú dinamikák arra utalnak, hogy ez a trend folytatódhat. A háztartások eladósodottságának ilyen szintjéhez kapcsolódó fő kockázat a fogyasztás visszaesésének lehetősége, és a pénzügyi stabilitást érintő másodlagos hatások makrogazdasági sokk esetén. Mindazonáltal van néhány enyhítő tényező a francia gazdaságban. Először, a háztartások megtakarítási aránya nemzetközi viszonylatban magas. Másodszor, fontos szociális védőhálók léteznek, amelyek célja a hitelfelvevők jövedelmének munkanélküliség esetén bekövetkező hirtelen csökkenése miatt fellépő hatások enyhítése, csökkentve ezáltal a makrogazdasági sokk lehetséges másodlagos hatásait. Harmadszor, a hitelfelvevők nagy részét nem érinti kamatlábkockázat, mert magas a rögzített kamattal rendelkező lakáshitelek aránya. |
| --- | --- | --- |

(8)

A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá Franciaországgal kapcsolatban:

a)

A rendelkezésre álló jövedelemhez képest Franciaországban viszonylag magas a háztartások eladósodottsága. Az elmúlt tíz évben jelentősen nőtt, és a legutóbbi középtávú dinamikák arra utalnak, hogy ez a trend folytatódhat. A háztartások eladósodottságának ilyen szintjéhez kapcsolódó fő kockázat a fogyasztás visszaesésének lehetősége, és a pénzügyi stabilitást érintő másodlagos hatások makrogazdasági sokk esetén. Mindazonáltal van néhány enyhítő tényező a francia gazdaságban. Először, a háztartások megtakarítási aránya nemzetközi viszonylatban magas. Másodszor, fontos szociális védőhálók léteznek, amelyek célja a hitelfelvevők jövedelmének munkanélküliség esetén bekövetkező hirtelen csökkenése miatt fellépő hatások enyhítése, csökkentve ezáltal a makrogazdasági sokk lehetséges másodlagos hatásait. Harmadszor, a hitelfelvevők nagy részét nem érinti kamatlábkockázat, mert magas a rögzített kamattal rendelkező lakáshitelek aránya.

| b) | A lakáshitelek növekedése viszonylag fokozott volt rövid- és középtávon egyaránt. Az új lakáshitelek növekedése figyelemreméltó, és ez tovább növeli a háztartások általános eladósodottságát. Néhány mutató arra utal továbbá, hogy bizonyos lakáshitellel rendelkező franciaországi háztartások sérülékenyek lehetnek a gazdasági és pénzügyi sokkhatásokkal szemben, különösen a fiatal és alacsonyabb jövedelemmel rendelkező háztartások, amelyek adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) aránya magas. Továbbá az új lakáshitelek mintegy egyharmada 95 % feletti hitelfedezeti (LTV) aránnyal rendelkezik, és az új hitelek átlagos hitel-jövedelem aránya történelmi csúcsra ért 2017-ben. A lakáshitelek átlagos futamideje is nőtt, miközben romlott a DSTI-arányok megoszlása. A francia hatóságok által e folyamatok nyomon követéséhez használt előzetes mikroadatok arra utalnak, hogy a magas LTV vagy magas DSTI mellett hitelt felvevők nagy százaléka vagyonos háztartás, hiteleiket fedezet és garanciák biztosítják. |
| --- | --- |

b)

A lakáshitelek növekedése viszonylag fokozott volt rövid- és középtávon egyaránt. Az új lakáshitelek növekedése figyelemreméltó, és ez tovább növeli a háztartások általános eladósodottságát. Néhány mutató arra utal továbbá, hogy bizonyos lakáshitellel rendelkező franciaországi háztartások sérülékenyek lehetnek a gazdasági és pénzügyi sokkhatásokkal szemben, különösen a fiatal és alacsonyabb jövedelemmel rendelkező háztartások, amelyek adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) aránya magas. Továbbá az új lakáshitelek mintegy egyharmada 95 % feletti hitelfedezeti (LTV) aránnyal rendelkezik, és az új hitelek átlagos hitel-jövedelem aránya történelmi csúcsra ért 2017-ben. A lakáshitelek átlagos futamideje is nőtt, miközben romlott a DSTI-arányok megoszlása. A francia hatóságok által e folyamatok nyomon követéséhez használt előzetes mikroadatok arra utalnak, hogy a magas LTV vagy magas DSTI mellett hitelt felvevők nagy százaléka vagyonos háztartás, hiteleiket fedezet és garanciák biztosítják.

| c) | Bár nincs konkrét bizonyíték arra, hogy Franciaországban elterjedt a lakóingatlanárak felülértékelése, a lakóingatlanárak jelentősen emelkedtek néhány nagyvárosban (12) – különösen Párizs környékén –, és ez néhány településen visszavethette a lakáshoz jutás megfizethetőségét. Helyi szinten vannak arra utaló jelek, hogy a jövedelemhez és a bérleti díjakhoz képest emelkedtek a lakóingatlanárak. Mivel az összes nyújtott hitel harmada magas LTV-aránnyal rendelkezik, és a jövőben a lakóingatlanárakat kiigazíthatják, néhány háztartás vagyoni helyzete romolhat. A jelzáloghitelek fedezeti értékében bekövetkező lehetséges csökkenésből eredő közvetlen hitelezési veszteség azonban a várakozások szerint alacsony lesz, néhány országspecifikus tényezőnek köszönhetően. Először, a biztosítási rendszer lakáshitelek fedezetére való felhasználása (13) csökkenti a hitelintézetek közvetlen hitelezési veszteségét a lakóingatlanárak csökkenése esetén. Másodszor, a háztartások vagyoni helyzetére gyakorolt lehetséges hatásokat gyengébbnek várják más fejlett gazdaságokhoz képest, mivel a lakóingatlanok átértékeléséből nem lehet készpénzhez vagy vagyonhoz jutni. |
| --- | --- |

c)

Bár nincs konkrét bizonyíték arra, hogy Franciaországban elterjedt a lakóingatlanárak felülértékelése, a lakóingatlanárak jelentősen emelkedtek néhány nagyvárosban (12) – különösen Párizs környékén –, és ez néhány településen visszavethette a lakáshoz jutás megfizethetőségét. Helyi szinten vannak arra utaló jelek, hogy a jövedelemhez és a bérleti díjakhoz képest emelkedtek a lakóingatlanárak. Mivel az összes nyújtott hitel harmada magas LTV-aránnyal rendelkezik, és a jövőben a lakóingatlanárakat kiigazíthatják, néhány háztartás vagyoni helyzete romolhat. A jelzáloghitelek fedezeti értékében bekövetkező lehetséges csökkenésből eredő közvetlen hitelezési veszteség azonban a várakozások szerint alacsony lesz, néhány országspecifikus tényezőnek köszönhetően. Először, a biztosítási rendszer lakáshitelek fedezetére való felhasználása (13) csökkenti a hitelintézetek közvetlen hitelezési veszteségét a lakóingatlanárak csökkenése esetén. Másodszor, a háztartások vagyoni helyzetére gyakorolt lehetséges hatásokat gyengébbnek várják más fejlett gazdaságokhoz képest, mivel a lakóingatlanok átértékeléséből nem lehet készpénzhez vagy vagyonhoz jutni.

| d) | A kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejlemények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények a pénzügyi stabilitást fenyegető közvetlen és közvetett kockázatok megjelenéséhez vezethetnek, a fent említett sérülékenységek ismeretében. A franciaországi bankrendszert fenyegető lehetséges közvetlen kockázatok egyaránt kapcsolódnak az erősen növekvő lakóingatlanárakkal és alacsony kamatlábakkal jellemezhető környezetben nyújtott hitelek lehetséges nemteljesítéséhez, valamint az eladósodott háztartásokhoz és a versenynyomáshoz, amely a hitelezési szabályok lazulásához és a biztosítékok csökkenéséhez vezethet. Franciaországban a várakozások szerint számos tényező csökkenteni fogja a lakóingatlanpiac sokkjaihoz kapcsolódó közvetlen hitelezési veszteségeket, ilyen például a viszonylag gyengének tartott fedezeti csatorna, a fontos szociális védőhálók és a fix kamatlábbal rendelkező hitelek túlsúlya. Mindazonáltal, ha például nő a munkanélküliség és/vagy lassul a háztartások jövedelmének növekedése, lehetséges, hogy néhány háztartás nehezebben tudja törleszteni adósságait. A háztartásokat érintő, ehhez kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ha a háztartásoknak a lakáshiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a fogyasztást. Ez másodlagos hatásokhoz vezethet, valamint a hitelintézetek és a pénzügyi rendszer kockázatának emelkedéséhez. |
| --- | --- |

d)

A kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejlemények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények a pénzügyi stabilitást fenyegető közvetlen és közvetett kockázatok megjelenéséhez vezethetnek, a fent említett sérülékenységek ismeretében. A franciaországi bankrendszert fenyegető lehetséges közvetlen kockázatok egyaránt kapcsolódnak az erősen növekvő lakóingatlanárakkal és alacsony kamatlábakkal jellemezhető környezetben nyújtott hitelek lehetséges nemteljesítéséhez, valamint az eladósodott háztartásokhoz és a versenynyomáshoz, amely a hitelezési szabályok lazulásához és a biztosítékok csökkenéséhez vezethet. Franciaországban a várakozások szerint számos tényező csökkenteni fogja a lakóingatlanpiac sokkjaihoz kapcsolódó közvetlen hitelezési veszteségeket, ilyen például a viszonylag gyengének tartott fedezeti csatorna, a fontos szociális védőhálók és a fix kamatlábbal rendelkező hitelek túlsúlya. Mindazonáltal, ha például nő a munkanélküliség és/vagy lassul a háztartások jövedelmének növekedése, lehetséges, hogy néhány háztartás nehezebben tudja törleszteni adósságait. A háztartásokat érintő, ehhez kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ha a háztartásoknak a lakáshiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a fogyasztást. Ez másodlagos hatásokhoz vezethet, valamint a hitelintézetek és a pénzügyi rendszer kockázatának emelkedéséhez.

| e) | Az ERKT tudomásul veszi, hogy Franciaország 0,5 %-os anticiklikus tőkepufferrátát jelentett be az intézmények ellenálló képességének megelőző jellegű kialakítása érdekében. E makroprudenciális intézkedés kalibrálása figyelembe vette tágabb értelemben a nem pénzügyi szektor eladósodottságát Franciaországban, konkrétabban pedig a háztartási szektor eladósodottságát, mivel a háztartásoknak nyújtott hiteleket támogatja a lakóingatlanárak helyreállása is. A tőkeintézkedés ezért várhatóan javítja a banki ágazat ellenálló képességét a felhalmozott sérülékenységekkel szemben. Nem várható azonban ettől a háztartások eladósodási dinamikájának visszafogása, vagy a hitelezési szabályok gyengülésének megállítása. Jóllehet a nemzeti hatóságok Franciaországban figyelik a hitelfeltételeket, nincs hivatalos iránymutatás arról, hogy mit lehet prudens hitelfeltételeknek tekinteni. |
| --- | --- |

e)

Az ERKT tudomásul veszi, hogy Franciaország 0,5 %-os anticiklikus tőkepufferrátát jelentett be az intézmények ellenálló képességének megelőző jellegű kialakítása érdekében. E makroprudenciális intézkedés kalibrálása figyelembe vette tágabb értelemben a nem pénzügyi szektor eladósodottságát Franciaországban, konkrétabban pedig a háztartási szektor eladósodottságát, mivel a háztartásoknak nyújtott hiteleket támogatja a lakóingatlanárak helyreállása is. A tőkeintézkedés ezért várhatóan javítja a banki ágazat ellenálló képességét a felhalmozott sérülékenységekkel szemben. Nem várható azonban ettől a háztartások eladósodási dinamikájának visszafogása, vagy a hitelezési szabályok gyengülésének megállítása. Jóllehet a nemzeti hatóságok Franciaországban figyelik a hitelfeltételeket, nincs hivatalos iránymutatás arról, hogy mit lehet prudens hitelfeltételeknek tekinteni.

| f) | A jelenlegi politikai intézkedéseket részben megfelelőnek és részben elegendőnek lehet tekinteni a lakóingatlan-szektor sérülékenységeihez kapcsolódó azonosított rendszerszintű kockázatok mérsékléséhez Franciaországban. Különösen a jelenlegi tőkealapú makroprudenciális intézkedéseket lehetne kiegészíteni más intézkedésekkel a háztartások növekvő eladósodottságához és a lazuló hitelezési szabályok jeleihez kapcsolódó sérülékenységek kezelése érdekében. Az ERKT elismeri a francia hatóságok erőfeszítéseit a lakóingatlan-szektor kockázatainak nyomon követése érdekében, valamint azon célkitűzésüket, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (14) szerint tovább javítsák a kockázatfigyelési keretrendszert. Ezzel együtt további intézkedésekre lehet szükség a Franciaországban azonosított sérülékenységek kezeléséhez. Különösen, a háztartások fokozódó eladósodottsága és a lazuló hitelezési szabályok jelei ismeretében a francia nemzeti hatóságok megfontolhatják további megelőző jellegű intézkedések – például a hitelezési szabályokra vonatkozó kifejezett iránymutatások – szükségességét, ajánlás vagy formális hitelfelvevői alapú intézkedések formájában. |
| --- | --- |

f)

A jelenlegi politikai intézkedéseket részben megfelelőnek és részben elegendőnek lehet tekinteni a lakóingatlan-szektor sérülékenységeihez kapcsolódó azonosított rendszerszintű kockázatok mérsékléséhez Franciaországban. Különösen a jelenlegi tőkealapú makroprudenciális intézkedéseket lehetne kiegészíteni más intézkedésekkel a háztartások növekvő eladósodottságához és a lazuló hitelezési szabályok jeleihez kapcsolódó sérülékenységek kezelése érdekében. Az ERKT elismeri a francia hatóságok erőfeszítéseit a lakóingatlan-szektor kockázatainak nyomon követése érdekében, valamint azon célkitűzésüket, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (14) szerint tovább javítsák a kockázatfigyelési keretrendszert. Ezzel együtt további intézkedésekre lehet szükség a Franciaországban azonosított sérülékenységek kezeléséhez. Különösen, a háztartások fokozódó eladósodottsága és a lazuló hitelezési szabályok jelei ismeretében a francia nemzeti hatóságok megfontolhatják további megelőző jellegű intézkedések – például a hitelezési szabályokra vonatkozó kifejezett iránymutatások – szükségességét, ajánlás vagy formális hitelfelvevői alapú intézkedések formájában.

| (9) | Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Franciaország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Franciaország helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében.

| (10) | Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(10)

Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT A FIGYELMEZTETÉST:

Az ERKT a franciaországi lakóingatlan-szektorban középtávú sérülékenységeket azonosított, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyek a reálgazdaság számára jelentős negatív következményekkel járhatnak. Makroprudenciális szempontból az ERKT a fő sebezhetőségnek a háztartások magas és tovább emelkedő eladósodását tekinti, a hitelezési szabályok utóbbi időben zajló lazulásához kapcsolódva.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/06 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a belgiumi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 45. o.).

3

(4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/07 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a dániai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 47. o.).

4

(5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/09 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a luxemburgi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 51. o.).

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/10 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a hollandiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 53. o.).

6

(7)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/05 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az ausztriai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 43. o.).

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/08 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a finnországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 49. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/11 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a svédországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 55. o.).

9

(10)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/12 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az egyesült királyságbeli lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 57. o.).

10

(11)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

11

(12)  INSEE, (2018. negyedik negyedévére vonatkozó utolsó adatok) elérhető: https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241, különösen Párizs, Lyon és Marseilles adatai.

12

(13)  A garanciát pénzügyi intézmények vagy biztosítótársaságok nyújtják, amelyek tulajdonosa egy vagy több hitelintézet; minden esetben az Autorité de contrôle prudentiel et de résolution (a francia prudenciális ellenőrzési és szanálási hatóság) által felügyelt szabályozott testületekről van szó.

13

Autorité de contrôle prudentiel et de résolution

(14)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (2016. október 31.) az ingatlanokkal kapcsolatos adathiány kiküszöböléséről (HL C 31., 2017.1.31., 1. o.).

14

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/53

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET ÁLTAL KIADOTT FIGYELMEZTETÉS

(2019. június 27.)

az izlandi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/13)

(2019/C 366/10)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3., 16. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása. |
| --- | --- |

(1)

A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása.

| (2) | Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel.

| (3) | Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják. |
| --- | --- |

(3)

Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják.

| (4) | Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek túlzott kölcsönfelvételre ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára. |
| --- | --- |

(4)

Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek túlzott kölcsönfelvételre ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára.

| (5) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10). |
| --- | --- |

(5)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10).

| (6) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11). |
| --- | --- |

(6)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11).

| (7) | Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük Izlandon, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen. |
| --- | --- |

(7)

Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük Izlandon, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen.

| (8) | A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá Izlanddal kapcsolatban:






  a) | Más országokkal összehasonlítva a háztartások eladósodottsága viszonylag magas a háztartások rendelkezésre álló jövedelméhez képest, annak ellenére, hogy az elmúlt évekbeli szintekről jelentősen csökkent ez az arány. A nagymértékben eladósodott háztartások rendszerint érzékenyebbek a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejleményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben, amely hatással lehet adósságtörlesztő kapacitásukra és fogyasztásuk mérsékléséhez vezet. Az eladósodott háztartások mindazonáltal kevésbé sérülékenyek a kamatlábak emelésével szemben, mivel a rögzített kamatlábak mellett felvett hitelek vannak túlsúlyban. |
| --- | --- | --- |

(8)

A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá Izlanddal kapcsolatban:

a)

Más országokkal összehasonlítva a háztartások eladósodottsága viszonylag magas a háztartások rendelkezésre álló jövedelméhez képest, annak ellenére, hogy az elmúlt évekbeli szintekről jelentősen csökkent ez az arány. A nagymértékben eladósodott háztartások rendszerint érzékenyebbek a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejleményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben, amely hatással lehet adósságtörlesztő kapacitásukra és fogyasztásuk mérsékléséhez vezet. Az eladósodott háztartások mindazonáltal kevésbé sérülékenyek a kamatlábak emelésével szemben, mivel a rögzített kamatlábak mellett felvett hitelek vannak túlsúlyban.

| b) | A háztartások adósságának szerkezetére jellemző, hogy a fogyasztói árindexhez indexált hitelek (a továbbiakban: CPI-indexált hitelek) (12) hagyományosan elterjedtek Izlandon, és bizonyos kockázatot jelenthetnek a nagymértékben eladósodott háztartások részére. Jóllehet a CPI-indexált hitelek aránya az új hitelekben csökken, a meglévő hitelállományban továbbra is magas. Továbbá a CPI-indexált hitelek tipikusan negatív törlesztési menetrenddel rendelkeznek a visszafizetési időszak elején, az infláció szintjétől függően, és ez tovább fokozhatja az adósság felhalmozódását. Az ilyen fajta hitelek hatása csökkentheti és fokozhatja is a háztartások kockázatokkal szembeni sérülékenységét. Magas infláció esetén a háztartások rövid távon gyengébb hatást érzékelnek a jelzáloghitel-törlesztési képességük tekintetében – mivel a CPI-indexált hitelek enyhítik az adósságszolgálatot -, miközben a nem CPI-indexált hitelek havi törlesztőrészletei rövidtávon meredekebben emelkednek. Hosszú távon mindazonáltal a CPI-indexált hitelekkel rendelkező háztartásoknak lehetséges, hogy csökkenteniük kell a fogyasztást, mivel emelkedő inflációval társuló gazdasági stressz esetén adósságukat nem erodálja az infláció. A magas eladósodottságot részben magyarázza a legfeljebb 40 éves futamidővel rendelkező jelzáloghitel-törlesztőrészletek indexálása, amely az alacsony jövedelemmel rendelkező hitelfelvevők számára lehetővé teszi magasabb összegek felvételét olyan adósságszolgálat-szinten, amely megengedhető. Mindazonáltal az utolsó évtizedben az infláció közel állt az Izlandi Központi Bank célkitűzéséhez, következésképpen a nem indexált hitelek aránya nőtt. |
| --- | --- |

b)

A háztartások adósságának szerkezetére jellemző, hogy a fogyasztói árindexhez indexált hitelek (a továbbiakban: CPI-indexált hitelek) (12) hagyományosan elterjedtek Izlandon, és bizonyos kockázatot jelenthetnek a nagymértékben eladósodott háztartások részére. Jóllehet a CPI-indexált hitelek aránya az új hitelekben csökken, a meglévő hitelállományban továbbra is magas. Továbbá a CPI-indexált hitelek tipikusan negatív törlesztési menetrenddel rendelkeznek a visszafizetési időszak elején, az infláció szintjétől függően, és ez tovább fokozhatja az adósság felhalmozódását. Az ilyen fajta hitelek hatása csökkentheti és fokozhatja is a háztartások kockázatokkal szembeni sérülékenységét. Magas infláció esetén a háztartások rövid távon gyengébb hatást érzékelnek a jelzáloghitel-törlesztési képességük tekintetében – mivel a CPI-indexált hitelek enyhítik az adósságszolgálatot -, miközben a nem CPI-indexált hitelek havi törlesztőrészletei rövidtávon meredekebben emelkednek. Hosszú távon mindazonáltal a CPI-indexált hitelekkel rendelkező háztartásoknak lehetséges, hogy csökkenteniük kell a fogyasztást, mivel emelkedő inflációval társuló gazdasági stressz esetén adósságukat nem erodálja az infláció. A magas eladósodottságot részben magyarázza a legfeljebb 40 éves futamidővel rendelkező jelzáloghitel-törlesztőrészletek indexálása, amely az alacsony jövedelemmel rendelkező hitelfelvevők számára lehetővé teszi magasabb összegek felvételét olyan adósságszolgálat-szinten, amely megengedhető. Mindazonáltal az utolsó évtizedben az infláció közel állt az Izlandi Központi Bank célkitűzéséhez, következésképpen a nem indexált hitelek aránya nőtt.

| c) | A lakáscélú hitelezés visszafogottan nőtt az elmúlt években, és az általános hitelezési szabályok alapján prudensnek tűnik. Mindazonáltal az ilyen fajtájú hitelt felvevő háztartások adósság-jövedelem (DTI) arányának megoszlása tekintetében a háztartások jelentős része lehet sérülékeny a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejleményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Izland lakóingatlan-szektora sérülékenységének fokozódása ellenére az izlandi hitelintézetek ellenállónak tűnnek. A nemzeti hatóságok számos stressztesztet végeztek Izland három legnagyobb hitelintézete vonatkozásában; ezek a stressztesztek magukban foglaltak olyan forgatókönyveket, amelyekben az árak meredeken csökkennek a lakáspiacon és a gazdaságban általában nagymértékű negatív sokkhatás érvényesül, és az eredmények azt mutatták, hogy a bankok képesek ellenállni az ilyen sokkhatásoknak. |
| --- | --- |

c)

A lakáscélú hitelezés visszafogottan nőtt az elmúlt években, és az általános hitelezési szabályok alapján prudensnek tűnik. Mindazonáltal az ilyen fajtájú hitelt felvevő háztartások adósság-jövedelem (DTI) arányának megoszlása tekintetében a háztartások jelentős része lehet sérülékeny a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejleményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. Izland lakóingatlan-szektora sérülékenységének fokozódása ellenére az izlandi hitelintézetek ellenállónak tűnnek. A nemzeti hatóságok számos stressztesztet végeztek Izland három legnagyobb hitelintézete vonatkozásában; ezek a stressztesztek magukban foglaltak olyan forgatókönyveket, amelyekben az árak meredeken csökkennek a lakáspiacon és a gazdaságban általában nagymértékű negatív sokkhatás érvényesül, és az eredmények azt mutatták, hogy a bankok képesek ellenállni az ilyen sokkhatásoknak.

| d) | A lakóingatlanárak felülértékeltsége továbbá némi aggodalomra ad okot. Az utóbbi negyedévekben lassult a lakóingatlanok felülértékelése, az elmúlt nyolc évben tapasztalt erős növekedést követően. A lakóingatlanárak középtávú növekedése nemzetközi viszonylatban magas. Mivel Izlandon nagy a saját tulajdonban lévő lakóingatlanok aránya, a lakóingatlanárak csökkenése negatívba fordíthatja a háztartások vagyonát. Ugyanakkor továbbra is várható a jelzáloghitelekből eredő lehetséges közvetlen hitelezési veszteség, mivel a háztartások jelzáloghiteleinek hitelfedezeti aránya viszonylag alacsony. |
| --- | --- |

d)

A lakóingatlanárak felülértékeltsége továbbá némi aggodalomra ad okot. Az utóbbi negyedévekben lassult a lakóingatlanok felülértékelése, az elmúlt nyolc évben tapasztalt erős növekedést követően. A lakóingatlanárak középtávú növekedése nemzetközi viszonylatban magas. Mivel Izlandon nagy a saját tulajdonban lévő lakóingatlanok aránya, a lakóingatlanárak csökkenése negatívba fordíthatja a háztartások vagyonát. Ugyanakkor továbbra is várható a jelzáloghitelekből eredő lehetséges közvetlen hitelezési veszteség, mivel a háztartások jelzáloghiteleinek hitelfedezeti aránya viszonylag alacsony.

| e) | A kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejlemények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények a pénzügyi stabilitást fenyegető közvetlen és közvetett kockázatok megjelenéséhez vezethetnek, a fent említett sérülékenységek ismeretében. Az izlandi bankrendszert fenyegető lehetséges közvetlen kockázatok kapcsolódnak az esetlegesen felülértékelt lakóingatlanárakkal jellemezhető környezetben nyújtott hitelek nemteljesítéséből fakadó lehetséges veszteségekhez, valamint azon versenynyomáshoz, amely a hitelezési szabályok lazulásához vezethet. Emellett a háztartások vagyoni helyzete romolhat, vagy vagyonuk értéke negatívba fordulhat, ha a lakásárak csökkenése jelentős. Mivel a jelzáloghitelekből várt lehetséges közvetlen hitelezési veszteség alacsony és előtérben vannak a CPI-hez indexált, fix kamatlábbal rendelkező hitelek, nem várható, hogy a háztartások olyan nehézségeket élnek át adósságszolgálati kapacitásuk tekintetében, amely elég jelentős lenne ahhoz, hogy nemteljesítést eredményezzen. Mindazonáltal, ha például nő a munkanélküliség és/vagy lassul a háztartások jövedelmének növekedése, lehetséges, hogy néhány háztartás nehezebben tudja törleszteni adósságait hosszú távon. A háztartásokat érintő, kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ha a háztartásoknak a lakáshiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a kiadásokat. Ez másodlagos hatásokhoz vezethet, valamint a hitelintézetek és a pénzügyi rendszer kockázatának emelkedéséhez. |
| --- | --- |

e)

A kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejlemények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények a pénzügyi stabilitást fenyegető közvetlen és közvetett kockázatok megjelenéséhez vezethetnek, a fent említett sérülékenységek ismeretében. Az izlandi bankrendszert fenyegető lehetséges közvetlen kockázatok kapcsolódnak az esetlegesen felülértékelt lakóingatlanárakkal jellemezhető környezetben nyújtott hitelek nemteljesítéséből fakadó lehetséges veszteségekhez, valamint azon versenynyomáshoz, amely a hitelezési szabályok lazulásához vezethet. Emellett a háztartások vagyoni helyzete romolhat, vagy vagyonuk értéke negatívba fordulhat, ha a lakásárak csökkenése jelentős. Mivel a jelzáloghitelekből várt lehetséges közvetlen hitelezési veszteség alacsony és előtérben vannak a CPI-hez indexált, fix kamatlábbal rendelkező hitelek, nem várható, hogy a háztartások olyan nehézségeket élnek át adósságszolgálati kapacitásuk tekintetében, amely elég jelentős lenne ahhoz, hogy nemteljesítést eredményezzen. Mindazonáltal, ha például nő a munkanélküliség és/vagy lassul a háztartások jövedelmének növekedése, lehetséges, hogy néhány háztartás nehezebben tudja törleszteni adósságait hosszú távon. A háztartásokat érintő, kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ha a háztartásoknak a lakáshiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a kiadásokat. Ez másodlagos hatásokhoz vezethet, valamint a hitelintézetek és a pénzügyi rendszer kockázatának emelkedéséhez.

| f) | Az ERKT tudomásul veszi, hogy Izland különböző mechanizmusokat alkalmaz – a hitelfedezeti (LTV) arányra vonatkozó korlátok, a hitelfelvevők jövedelmére vonatkozó szavahihetőségi elemzések, valamint tőkepufferek -, amelyek célja a hitelintézetek és a hitelfelvevők ellenálló képességének biztosítása. Az anticiklikus tőkepuffer és a rendszerszintű kockázati puffer várhatóan erősíti a hitelintézetek ellenálló képességét a magánszektor eladósodottságából fakadó sérülékenységek kialakulásával szemben. Különös figyelmet kell továbbá fordítani a nem banki hitelnyújtóknak (azaz a nyugdíjpénztáraknak és az állami tulajdonban álló lakásfinanszírozási alapnak), amelyek jelenléte Izlandon fokozottabb, mint a legtöbb másik országban. Az LTV-arányokat a pénzügyi ciklus felfelé ívelő szakaszában azért alkalmazták, hogy erősítsék a hitelfelvevők ellenálló képességét, megelőzzék a hitelezési szabályok lazulását és csökkentsék a hitelezés és a lakóingatlanárak túlzott mértékű növekedését. Mivel az LTV-arányok valamennyi hitelezőre alkalmazandók, ez megakadályozza a szabályok esetleges kijátszását a szektorok között. A jelenlegi mikroprudenciális követelmények továbbá előírják az új hitelek felvevői szavahihetőségének elemzését. Így a lehetséges jövőbeli hitelfelvevői alapú intézkedéseket is valamennyi hitelezőre alkalmazni kell a szabályok kijátszásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

f)

Az ERKT tudomásul veszi, hogy Izland különböző mechanizmusokat alkalmaz – a hitelfedezeti (LTV) arányra vonatkozó korlátok, a hitelfelvevők jövedelmére vonatkozó szavahihetőségi elemzések, valamint tőkepufferek -, amelyek célja a hitelintézetek és a hitelfelvevők ellenálló képességének biztosítása. Az anticiklikus tőkepuffer és a rendszerszintű kockázati puffer várhatóan erősíti a hitelintézetek ellenálló képességét a magánszektor eladósodottságából fakadó sérülékenységek kialakulásával szemben. Különös figyelmet kell továbbá fordítani a nem banki hitelnyújtóknak (azaz a nyugdíjpénztáraknak és az állami tulajdonban álló lakásfinanszírozási alapnak), amelyek jelenléte Izlandon fokozottabb, mint a legtöbb másik országban. Az LTV-arányokat a pénzügyi ciklus felfelé ívelő szakaszában azért alkalmazták, hogy erősítsék a hitelfelvevők ellenálló képességét, megelőzzék a hitelezési szabályok lazulását és csökkentsék a hitelezés és a lakóingatlanárak túlzott mértékű növekedését. Mivel az LTV-arányok valamennyi hitelezőre alkalmazandók, ez megakadályozza a szabályok esetleges kijátszását a szektorok között. A jelenlegi mikroprudenciális követelmények továbbá előírják az új hitelek felvevői szavahihetőségének elemzését. Így a lehetséges jövőbeli hitelfelvevői alapú intézkedéseket is valamennyi hitelezőre alkalmazni kell a szabályok kijátszásának elkerülése érdekében.

| g) | A jelenlegi politikai intézkedéseket részben megfelelőnek és részben elegendőnek lehet tekinteni a lakóingatlan-szektor sérülékenységeihez kapcsolódó azonosított rendszerszintű kockázatok mérsékléséhez Izlandon. Különösen, elképzelhető, hogy a háztartások eladósodottságának magas szintjét nem kezelik megfelelően a jelenlegi makroprudenciális intézkedések. Összevont szinten lehetséges, hogy csökkent az adósság, de egyéni szinten a nagymértékben eladósodott háztartásokhoz kapcsolódó kockázatok fennállnak. Az ERKT elismeri a lakóingatlanok nyomon követése érdekében tett kezdeményezéseket, a jövőben mégis további intézkedésekre lehet szükség a magas DTI-aránnyal rendelkező háztartásoknak való hitelezés tekintetében. Izland megfontolhatja jövedelemalapú intézkedésekre vonatkozó kifejezett iránymutatások megelőző jellegű végrehajtását, ajánlás vagy jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések formájában. A jövedelemalapú intézkedések segíthetnek abban, hogy jobban megelőzhető legyen a háztartások túlzott eladósodottsága, amennyiben fennmarad a lakóingatlanárak erős emelkedése. Az ilyen intézkedések különösen fontosak, mivel a lakóingatlanárak növekedése csökkentheti az LTV-arányokra vonatkozó felső korlát hatékonyságát. |
| --- | --- |

g)

A jelenlegi politikai intézkedéseket részben megfelelőnek és részben elegendőnek lehet tekinteni a lakóingatlan-szektor sérülékenységeihez kapcsolódó azonosított rendszerszintű kockázatok mérsékléséhez Izlandon. Különösen, elképzelhető, hogy a háztartások eladósodottságának magas szintjét nem kezelik megfelelően a jelenlegi makroprudenciális intézkedések. Összevont szinten lehetséges, hogy csökkent az adósság, de egyéni szinten a nagymértékben eladósodott háztartásokhoz kapcsolódó kockázatok fennállnak. Az ERKT elismeri a lakóingatlanok nyomon követése érdekében tett kezdeményezéseket, a jövőben mégis további intézkedésekre lehet szükség a magas DTI-aránnyal rendelkező háztartásoknak való hitelezés tekintetében. Izland megfontolhatja jövedelemalapú intézkedésekre vonatkozó kifejezett iránymutatások megelőző jellegű végrehajtását, ajánlás vagy jogilag kötelező hitelfelvevői alapú intézkedések formájában. A jövedelemalapú intézkedések segíthetnek abban, hogy jobban megelőzhető legyen a háztartások túlzott eladósodottsága, amennyiben fennmarad a lakóingatlanárak erős emelkedése. Az ilyen intézkedések különösen fontosak, mivel a lakóingatlanárak növekedése csökkentheti az LTV-arányokra vonatkozó felső korlát hatékonyságát.

| (9) | Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Izland helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Izland helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében.

| (10) | Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(10)

Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT A FIGYELMEZTETÉST:

Az ERKT az izlandi lakóingatlan-szektorban középtávú sebezhetőségeket azonosított, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyek a reálgazdaság számára jelentős negatív következményekkel járhatnak. Makroprudenciális szempontból az ERKT a fő sebezhetőségnek a háztartások magas eladósodását tekinti, a lakóingatlanárak erős középtávú emelkedéséhez és lehetséges felülértékeltségükhöz kapcsolódva.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/06 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a belgiumi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 45. o.).

3

(4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a dániai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 47. o.).

4

(5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/09 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a luxemburgi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 51. o.).

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/10 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a hollandiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 53. o.).

6

(7)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/05 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az ausztriai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 43. o.).

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/08 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a finnországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 49. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/11 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a svédországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 55. o.).

9

(10)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/12 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az egyesült királyságbeli lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 57. o.).

10

(11)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

11

(12)  A CPI-indexált hitel olyan szerződés, amelyben a kölcsönösszeg a fogyasztói árindexhez kapcsolódik, és a kamatlábat fixen tartják (részletekért lásd: Elíasson, L., „Indexation 101”, Economic Affairs, 6. kötet, The Central Bank of Iceland, Reykjavík, Izland, 2014.).

12

Economic Affairs

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/57

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET ÁLTAL KIADOTT FIGYELMEZTETÉS

(2019. június 27.)

a norvégiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről

(ERKT/2019/14)

(2019/C 366/11)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3., 16. és 18. cikkére,

mivel:

| (1) | A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása. |
| --- | --- |

(1)

A lakásszektor a reálgazdaság kulcsfontosságú ágazata, és a háztartások vagyonának és a banki hitelezésnek a jelentős részét képviseli. A lakóingatlanok nagymértékben vannak jelen a háztartások eszközállományában, és a lakáscélú hitelek gyakran nagy részt képviselnek a hitelintézetek mérlegében. A lakásépítés ezen túlmenően jellemzően a reálgazdaság fontos eleme, a foglalkoztatás, a beruházás és a növekedés forrása.

| (2) | Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt pénzügyi válságok és több ország tapasztalata megmutatták, hogy az ingatlanpiacokon jelentkező, nem fenntartható fejlemények súlyos hatással járhatnak a pénzügyi rendszer és a gazdaság egészének stabilitására nézve az adott országban, amely határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásokhoz is vezethet. A pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatás közvetlen és közvetett is lehet. A közvetlen hatás a jelzáloghitel-portfóliókból eredő hitelezési veszteség a kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi körülmények és a lakóingatlan-piac párhuzamos negatív tendenciái miatt. A közvetett hatás a háztartások fogyasztásának kiigazításához kapcsolódik, a reálgazdaságot és a pénzügyi stabilitást érintő további következményekkel.

| (3) | Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják. |
| --- | --- |

(3)

Az ingatlanpiacok hajlanak a ciklikus fejlődésre. A túlzott kockázatvállalás, a túlzott tőkeáttétel és az összehangolatlan ösztönzők az ingatlanciklus felfelé ívelő szakaszában súlyos negatív hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra és a reálgazdaságra egyaránt. Mivel a lakóingatlanok szerepe a pénzügyi és makrogazdasági stabilitás szempontjából jelentős, különösen fontos a sérülékenységek felhalmozódásának megelőzésére törekedni a lakóingatlan-piacon a makroprudenciális politika segítségével, amellett, hogy azt a rendszerszintű kockázatok csökkenésének eszközeként használják.

| (4) | Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek túlzott kölcsönfelvételre ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára. |
| --- | --- |

(4)

Jóllehet a ciklikus tényezők fontos szerepet játszanak az Európai Gazdasági Térség (EGT) országainak lakóingatlan-piacain azonosított sérülékenységek fokozásában, léteznek olyan szerkezeti tényezők is, amelyek előmozdították ezeket a sérülékenységeket. Ezek közé a tényezők közé tartozik a lakáskínálati hiány – amely felfelé nyomja a lakóingatlanárakat és a saját ingatlant vásárló háztartások adósságát –, vagy más olyan közpolitikák, amelyek túlzott kölcsönfelvételre ösztönözhetik a háztartásokat. Mivel e tényezők túlmutatnak a makroprudenciális politikán, a más politikai területekről származó intézkedések kiegészíthetik és támogathatják a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket az egyes országok lakóingatlan-piaca sérülékenységeinek hatékony kezelésében, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a reálgazdaság és a pénzügyi rendszer számára.

| (5) | 2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10). |
| --- | --- |

(5)

2016-ban az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) az Unió egészére kiterjedően elemezte (2) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó középtávú sérülékenységeket. Az elemzés különböző országokban számos olyan középtávú sérülékenység azonosítását tette lehetővé az ERKT számára, amely a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezi, és ez nyolc ország tekintetében figyelmeztetés kiadásához vezetett: Belgium (3), Dánia (4), Luxemburg (5), Hollandia (6), Ausztria (7), Finnország (8), Svédország (9) és az Egyesült Királyság (10).

| (6) | Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11). |
| --- | --- |

(6)

Az ERKT nemrég befejezte a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek szisztematikus és előretekintő, az EGT egészére kiterjedő elemzését (11).

| (7) | Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük Norvégiában, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen. |
| --- | --- |

(7)

Ennek keretében az ERKT tizenegy országban, közöttük Norvégiában, azonosított bizonyos középtávú sérülékenységeket, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyeket nem kezeltek kellőképpen.

| (8) | A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá Norvégiával kapcsolatban:






  a) | A háztartások eladósodottsága igen magas más országokkal és a korábbi évekkel összehasonlítva, és az elmúlt tíz évben folyamatosan nőtt. Továbbá a hitelek nagy részét változó kamatlábak jellemzik, és ez ugyancsak sérülékennyé teszi a háztartásokat a kamatlábemelésekkel szemben. A kamatlábemelésekkel kapcsolatos stressztesztek mindazonáltal azt mutatták, hogy a jelzáloghitelt felvenni készülők általában véve finanszírozni tudnák a rendes megélhetési költségeket a kamatlábakhoz kapcsolódó sokkhatás esetén. Ezért a kamatlábemelések miatti lehetséges nemteljesítések kockázata mérsékelt lehet. |
| --- | --- | --- |

(8)

A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá Norvégiával kapcsolatban:

a)

A háztartások eladósodottsága igen magas más országokkal és a korábbi évekkel összehasonlítva, és az elmúlt tíz évben folyamatosan nőtt. Továbbá a hitelek nagy részét változó kamatlábak jellemzik, és ez ugyancsak sérülékennyé teszi a háztartásokat a kamatlábemelésekkel szemben. A kamatlábemelésekkel kapcsolatos stressztesztek mindazonáltal azt mutatták, hogy a jelzáloghitelt felvenni készülők általában véve finanszírozni tudnák a rendes megélhetési költségeket a kamatlábakhoz kapcsolódó sokkhatás esetén. Ezért a kamatlábemelések miatti lehetséges nemteljesítések kockázata mérsékelt lehet.

| b) | A jelzáloghitelek nyújtása középtávon fokozódott, és ez a háztartásoknak nyújtott hitelek növekedéséhez hozzájáruló fő tényező. A jelzáloghitel rendszerszinten fontos a banki ágazat számára, mivel a hitelintézetek teljes hitelállományának nagy részét képviseli. A banki ágazat a nemzetközi környezetből fakadó kockázatoknak is ki lehet téve a fedezett kötvények piacán részt vevő külföldi befektetők nagy arányának, valamint annak köszönhetően, hogy Norvégia pénzügyi rendszere összekapcsolódik a többi északi országgal. |
| --- | --- |

b)

A jelzáloghitelek nyújtása középtávon fokozódott, és ez a háztartásoknak nyújtott hitelek növekedéséhez hozzájáruló fő tényező. A jelzáloghitel rendszerszinten fontos a banki ágazat számára, mivel a hitelintézetek teljes hitelállományának nagy részét képviseli. A banki ágazat a nemzetközi környezetből fakadó kockázatoknak is ki lehet téve a fedezett kötvények piacán részt vevő külföldi befektetők nagy arányának, valamint annak köszönhetően, hogy Norvégia pénzügyi rendszere összekapcsolódik a többi északi országgal.

| c) | Vannak jelei a lakóingatlanárak felülértékeltségének, a lakóingatlanárak hosszú ideig tartó fokozott és kitartó növekedését követően. Az utóbbi negyedévekben mérséklődtek a lakóingatlanárak, de az ügyletek volumene nem csökkent. A jelzáloghitelből tulajdonolt lakások aránya magas, ami lehetséges, hogy sérülékennyé teszi a háztartásokat a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben. |
| --- | --- |

c)

Vannak jelei a lakóingatlanárak felülértékeltségének, a lakóingatlanárak hosszú ideig tartó fokozott és kitartó növekedését követően. Az utóbbi negyedévekben mérséklődtek a lakóingatlanárak, de az ügyletek volumene nem csökkent. A jelzáloghitelből tulajdonolt lakások aránya magas, ami lehetséges, hogy sérülékennyé teszi a háztartásokat a kedvezőtlen gazdasági vagy pénzügyi körülményekkel vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejleményekkel szemben.

| d) | Egy gazdasági vagy pénzügyi sokk a pénzügyi stabilitást fenyegető közvetlen és közvetett kockázatok megjelenéséhez vezethet, a fent említett sérülékenységek ismeretében. A norvégiai bankrendszert fenyegető lehetséges közvetlen kockázatok az új jelzáloghitelekből eredő lehetséges hitelezési veszteségekhez kapcsolódnak, mert ezeket a hiteleket olyan környezetben nyújtották, ahol elképzelhető, hogy a lakóingatlanárak felülértékeltek. Emellett a háztartások vagyoni helyzete romolhat, vagy vagyonuk értéke negatívba fordulhat, ha a lakásárak csökkenése jelentős. Továbbá, ha például nő a munkanélküliség és/vagy lassul a háztartások jövedelmének növekedése, lehetséges, hogy néhány háztartás nehezebben tudja törleszteni adósságait. A háztartásokat érintő, ehhez kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ha a háztartásoknak a lakáshiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a fogyasztást. Ez másodlagos hatásokhoz vezethet, valamint a hitelintézetek és a pénzügyi rendszer kockázatának emelkedéséhez. |
| --- | --- |

d)

Egy gazdasági vagy pénzügyi sokk a pénzügyi stabilitást fenyegető közvetlen és közvetett kockázatok megjelenéséhez vezethet, a fent említett sérülékenységek ismeretében. A norvégiai bankrendszert fenyegető lehetséges közvetlen kockázatok az új jelzáloghitelekből eredő lehetséges hitelezési veszteségekhez kapcsolódnak, mert ezeket a hiteleket olyan környezetben nyújtották, ahol elképzelhető, hogy a lakóingatlanárak felülértékeltek. Emellett a háztartások vagyoni helyzete romolhat, vagy vagyonuk értéke negatívba fordulhat, ha a lakásárak csökkenése jelentős. Továbbá, ha például nő a munkanélküliség és/vagy lassul a háztartások jövedelmének növekedése, lehetséges, hogy néhány háztartás nehezebben tudja törleszteni adósságait. A háztartásokat érintő, ehhez kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ha a háztartásoknak a lakáshiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a fogyasztást. Ez másodlagos hatásokhoz vezethet, valamint a hitelintézetek és a pénzügyi rendszer kockázatának emelkedéséhez.

| e) | Az ERKT tudomásul veszi, hogy Norvégia hitelfelvevői alapú és tőkeintézkedések átfogó csomagját alkalmazta, amelynek célja a hitelintézetek és a hitelfelvevők ellenálló képességének biztosítása. A nemteljesítéskori veszteségráta (LGD) alsó határa és a nemteljesítési valószínűség (PD) modellek (12), az anticiklikus tőkepufferrel együtt mind olyan fontos tőkealapú intézkedések, amelyektől annak biztosítása várható, hogy egy esetleges gazdasági vagy pénzügyi sokkot követően a hitelintézetek viselni tudják a veszteségeket. Továbbá a norvég hatóságok számos hitelfelvevői alapú intézkedést aktiváltak: a hitelfedezeti (LTV) arányra és az adósság-jövedelem (DTI) arányra vonatkozó kombinált korlátokat és megfizethetőségi teszteket. A hitelfelvevői alapú intézkedések hatásait feljegyezték, és csökkent azon jelzáloghitelek aránya, amelyeknél a korlátokkal érintett aránymutatók értéke magas. A makroprudenciális politika területén tett komoly erőfeszítések ellenére a lakóingatlan-piachoz kapcsolódó rendszerszintű kockázatok továbbra is magasak Norvégiában. |
| --- | --- |

e)

Az ERKT tudomásul veszi, hogy Norvégia hitelfelvevői alapú és tőkeintézkedések átfogó csomagját alkalmazta, amelynek célja a hitelintézetek és a hitelfelvevők ellenálló képességének biztosítása. A nemteljesítéskori veszteségráta (LGD) alsó határa és a nemteljesítési valószínűség (PD) modellek (12), az anticiklikus tőkepufferrel együtt mind olyan fontos tőkealapú intézkedések, amelyektől annak biztosítása várható, hogy egy esetleges gazdasági vagy pénzügyi sokkot követően a hitelintézetek viselni tudják a veszteségeket. Továbbá a norvég hatóságok számos hitelfelvevői alapú intézkedést aktiváltak: a hitelfedezeti (LTV) arányra és az adósság-jövedelem (DTI) arányra vonatkozó kombinált korlátokat és megfizethetőségi teszteket. A hitelfelvevői alapú intézkedések hatásait feljegyezték, és csökkent azon jelzáloghitelek aránya, amelyeknél a korlátokkal érintett aránymutatók értéke magas. A makroprudenciális politika területén tett komoly erőfeszítések ellenére a lakóingatlan-piachoz kapcsolódó rendszerszintű kockázatok továbbra is magasak Norvégiában.

| f) | A jelenlegi makroprudenciális politikai intézkedéseket megfelelőnek lehet tekinteni a lakóingatlan-szektor sérülékenységeihez kapcsolódó azonosított rendszerszintű kockázatok mérsékléséhez Norvégiában. Azonban továbbra is jelentős rendszerszintű kockázat kapcsolódik a norvég lakóingatlan-piachoz, és ezért a makroprudenciális politika részben elegendőnek minősül. A makroprudenciális politika területén belül az azonosított sérülékenységek csökkentése elsődleges érdek, politikai intézkedések átfogó csoportját eredményezve. A makroprudenciális politikákat kiegészíthetik tágabb politikai cselekvések, amelyek célja a háztartások fokozódó eladósodottságát ösztönző vagy elősegítő tényezők csökkentése vagy megszüntetése. Ezeknek a politikáknak támogatniuk kell a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket abban, hogy hatékonyan kezeljék a norvégiai lakóingatlan-piacon azonosított fennmaradó sérülékenységeket, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a norvégiai reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára. További politikák magukban foglalhatnák a háztartások fokozottabb eladósodottsága ösztönzőinek megszüntetését azáltal, hogy növelik a hatékonyságot a bérlakáspiacon és a tulajdonos által lakott ingatlanok fejlesztésénél, valamint azáltal, hogy megfelelő lakáskínálatot biztosítanak. Ha nem kerül sor más politikai intézkedésre és a sérülékenységek nem csökkennek, vagy ha a gazdasági és pénzügyi fejlemények miatt fokozódnak, akkor a meglévő makroprudenciális intézkedéseket kell szigorítani vagy új makroprudenciális intézkedéseket kell aktiválni. |
| --- | --- |

f)

A jelenlegi makroprudenciális politikai intézkedéseket megfelelőnek lehet tekinteni a lakóingatlan-szektor sérülékenységeihez kapcsolódó azonosított rendszerszintű kockázatok mérsékléséhez Norvégiában. Azonban továbbra is jelentős rendszerszintű kockázat kapcsolódik a norvég lakóingatlan-piachoz, és ezért a makroprudenciális politika részben elegendőnek minősül. A makroprudenciális politika területén belül az azonosított sérülékenységek csökkentése elsődleges érdek, politikai intézkedések átfogó csoportját eredményezve. A makroprudenciális politikákat kiegészíthetik tágabb politikai cselekvések, amelyek célja a háztartások fokozódó eladósodottságát ösztönző vagy elősegítő tényezők csökkentése vagy megszüntetése. Ezeknek a politikáknak támogatniuk kell a jelenlegi makroprudenciális intézkedéseket abban, hogy hatékonyan kezeljék a norvégiai lakóingatlan-piacon azonosított fennmaradó sérülékenységeket, anélkül, hogy túlzott költségek keletkeznének a norvégiai reálgazdaság és pénzügyi rendszer számára. További politikák magukban foglalhatnák a háztartások fokozottabb eladósodottsága ösztönzőinek megszüntetését azáltal, hogy növelik a hatékonyságot a bérlakáspiacon és a tulajdonos által lakott ingatlanok fejlesztésénél, valamint azáltal, hogy megfelelő lakáskínálatot biztosítanak. Ha nem kerül sor más politikai intézkedésre és a sérülékenységek nem csökkennek, vagy ha a gazdasági és pénzügyi fejlemények miatt fokozódnak, akkor a meglévő makroprudenciális intézkedéseket kell szigorítani vagy új makroprudenciális intézkedéseket kell aktiválni.

| (9) | Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Norvégia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

Az azonosított sérülékenységek kezelését célzó bármely intézkedés aktiválásakor annak kalibrálása és ütemezése során figyelembe kell venni Norvégia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében.

| (10) | Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról, |
| --- | --- |

(10)

Az ERKT figyelmeztetéseit azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, és azt követően, hogy a címzetteket értesítették a közzétételre irányuló szándékról,

ELFOGADTA EZT A FIGYELMEZTETÉST:

Az ERKT a norvégiai lakóingatlan-szektorban középtávú sebezhetőségeket azonosított, amelyek a pénzügyi stabilitást érintő rendszerszintű kockázat forrását képezik, és amelyek a reálgazdaság számára jelentős negatív következményekkel járhatnak. Makroprudenciális szempontból az ERKT a fő sebezhetőségnek a háztartások magas eladósodottságát tekinti, a lakóingatlanárak hosszú távú emelkedéséhez és lehetséges felülértékeltségükhöz kapcsolódva.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. június 27-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  Lásd: „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector” (Sérülékenységek az EU lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2016. november, elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/06 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a belgiumi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 45. o.).

3

(4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a dániai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 47. o.).

4

(5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/09 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a luxemburgi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 51. o.).

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/10 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a hollandiai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 53. o.).

6

(7)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/05 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az ausztriai lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 43. o.).

7

(8)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/08 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a finnországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 49. o.).

8

(9)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/11 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) a svédországi lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 55. o.).

9

(10)  Az Európai Rendszerkockázati Testület által kiadott ERKT/2016/12 figyelmeztetés (2016. szeptember 22.) az egyesült királyságbeli lakóingatlan-szektorban mutatkozó középtávú sérülékenységekről (HL C 31., 2017.1.31., 57. o.).

10

(11)  Lásd: „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries” (Sérülékenységek az EGT-országok lakóingatlan-szektorában), ERKT, 2019., elérhető az ERKT honlapján: www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Norvégia szigorúbb követelményeket támaszt a lakáscélú jelzáloghitelek belső minősítésen alapuló, alkalmazott módszerével szemben, ideértve az LGD-re vonatkozó 20 %-os alsó határt és a jelzáloghitelek esetében a PD kiszámítására érvényes külön követelményeket. A nemzeti hatóságok azt jelentették, hogy az LGD-re vonatkozó alsó határ és a PD-követelmények növelik a belső minősítésen alapuló módszert használó norvég bankoknál a lakáscélú jelzáloghitelekre vonatkozó általános kockázati súlyt.

12

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/60

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2019. október 29.

(2019/C 366/12)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1095 |
| JPY | Japán yen | 120,88 |
| DKK | Dán korona | 7,4706 |
| GBP | Angol font | 0,86328 |
| SEK | Svéd korona | 10,7923 |
| CHF | Svájci frank | 1,1041 |
| ISK | Izlandi korona | 138,10 |
| NOK | Norvég korona | 10,2748 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,543 |
| HUF | Magyar forint | 328,78 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2693 |
| RON | Román lej | 4,7559 |
| TRY | Török líra | 6,3596 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6186 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4486 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,6994 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7481 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5121 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 295,86 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,2241 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8392 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4568 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 590,95 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6410 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,623 |
| RUB | Orosz rubel | 70,9154 |
| THB | Thaiföldi baht | 33,524 |
| BRL | Brazil real | 4,4300 |
| MXN | Mexikói peso | 21,1812 |
| INR | Indiai rúpia | 78,6150 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1095

JPY

Japán yen

120,88

DKK

Dán korona

7,4706

GBP

Angol font

0,86328

SEK

Svéd korona

10,7923

CHF

Svájci frank

1,1041

ISK

Izlandi korona

138,10

NOK

Norvég korona

10,2748

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,543

HUF

Magyar forint

328,78

PLN

Lengyel zloty

4,2693

RON

Román lej

4,7559

TRY

Török líra

6,3596

AUD

Ausztrál dollár

1,6186

CAD

Kanadai dollár

1,4486

HKD

Hongkongi dollár

8,6994

NZD

Új-zélandi dollár

1,7481

SGD

Szingapúri dollár

1,5121

KRW

Dél-Koreai won

1 295,86

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,2241

CNY

Kínai renminbi

7,8392

HRK

Horvát kuna

7,4568

IDR

Indonéz rúpia

15 590,95

MYR

Maláj ringgit

4,6410

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,623

RUB

Orosz rubel

70,9154

THB

Thaiföldi baht

33,524

BRL

Brazil real

4,4300

MXN

Mexikói peso

21,1812

INR

Indiai rúpia

78,6150

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 30.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/61

---

Értesítés az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 14a. cikkének és az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 24a. cikkének végrehajtására szolgáló vámeszköz létrehozásáról szóló (EU) 2019/1131 bizottsági végrehajtási rendelet alkalmazásáról

(2019/C 366/13)

Az (EU) 2016/1036 rendelet (1) 14a. cikkével és az (EU) 2016/1037 rendelet (2) 24a. cikkével összhangban az Európai Bizottság 2019. július 3-án elfogadta az (EU) 2019/1131 rendeletet (3) („vámeszköz”).

Az (EU) 2016/1036 rendelet 14a. cikke és az (EU) 2016/1037 rendelet 24a. cikke lehetővé teszi dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő vám kiterjesztését a valamely tagállam kontinentális talapzatán vagy az UNCLOS alapján kinyilvánított kizárólagos gazdasági övezetében lévő mesterséges szigetre, rögzített vagy úszó létesítményre vagy bármilyen más struktúrára jelentős mennyiségben behozott árukra, amennyiben e behozatal kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Azokban az esetekben, amikor a dömpingellenes és/vagy a kiegyenlítő intézkedések bevezetéséről szóló rendelet kifejezetten rendelkezik az e területekre való kiterjesztésről, a vámeszköz meghatározza a dömpingellenes és/vagy a kiegyenlítő vámok kivetésének feltételeit, valamint az ilyen termékekre vonatkozó értesítésekre és azok bejelentésére, továbbá az ilyen vámok megfizetésére vonatkozó eljárásokat.

Annak érdekében, hogy a vámhatóságok számára elegendő idő álljon rendelkezésre az átvételi nyilatkozatok feldolgozására való felkészüléshez, a vámeszköz 9. cikke a vámeszközre vonatkozó rendelkezések alkalmazását a Hivatalos Lapban való kihirdetését követő négy hónappal elhalasztotta.

Az (EU) 2016/1036 rendelet 14a. cikke és az (EU) 2016/1037 rendelet 24a. cikke értelmében a Bizottság külön értesítésben tájékoztatja a gazdasági szereplőket a vámeszköz működésének kezdetéről.

A Bizottság tájékoztatja a gazdasági szereplőket, hogy a vámeszköz 2019. november 4-től lép működésbe és lesz teljes mértékben alkalmazandó.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1037 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 55. o.).

(3)  A Bizottság (EU) 2019/1131 végrehajtási rendelete (2019. július 2.) az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 14a. cikkének és az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 24a. cikkének végrehajtására szolgáló vámeszköz létrehozásáról (HL L 179., 2019.7.3., 12. o.).

---