# Europeiska unionens C 375/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 375 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången6 november 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 375

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången6 november 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 375/01 | Meddelande från Kommissionen Kommissionsmeddelande om beräkning av kapitalkostnad för tidigare generations infrastruktur i samband med kommissionens granskningar av nationella anmälningar inom EU-sektorn för elektronisk kommunikation (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 375/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9544 – Brookfield/Johnson Controls Autobatterie) (
  1
  ) | 12 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 375/01

Meddelande från Kommissionen Kommissionsmeddelande om beräkning av kapitalkostnad för tidigare generations infrastruktur i samband med kommissionens granskningar av nationella anmälningar inom EU-sektorn för elektronisk kommunikation (
  1
  )

1

1

2019/C 375/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9544 – Brookfield/Johnson Controls Autobatterie) (
  1
  )

1

12

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 375/03 | Eurons växelkurs — 5 november 2019 | 13 |
| 2019/C 375/04 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid det första mötet den 5 juli 2019 om ett utkast till beslut i ärende COMP/ AT.39711 – Qualcomm (underprissättning) Rapporterande medlemsstat: Spanien | 14 |
| 2019/C 375/05 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid det andra mötet den 15 juli 2019 om ett utkast till beslut i ärende COMP/AT.39711 – Qualcomm (underprissättning) Rapporterande medlemsstat: Spanien | 15 |
| 2019/C 375/06 | Förhörsombudets slutrapport Qualcomm (underprissättning) (AT.39711) | 16 |
| 2019/C 375/07 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 18 juli 2019 om ett förfarande enligt artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet (Ärende AT.39711 – Qualcomm (underprissättning)) [delgivet med nummer C(2019) 5361] (
  1
  ) | 25 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 375/03

Eurons växelkurs — 5 november 2019

13

2019/C 375/04

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid det första mötet den 5 juli 2019 om ett utkast till beslut i ärende COMP/ AT.39711 – Qualcomm (underprissättning) Rapporterande medlemsstat: Spanien

14

2019/C 375/05

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid det andra mötet den 15 juli 2019 om ett utkast till beslut i ärende COMP/AT.39711 – Qualcomm (underprissättning) Rapporterande medlemsstat: Spanien

15

2019/C 375/06

Förhörsombudets slutrapport Qualcomm (underprissättning) (AT.39711)

16

2019/C 375/07

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 18 juli 2019 om ett förfarande enligt artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet (Ärende AT.39711 – Qualcomm (underprissättning)) [delgivet med nummer C(2019) 5361] (
  1
  )

1

25

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 375/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9331 — Danaher/GE Healthcare Life Sciences Biopharma) (
  1
  ) | 28 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 375/09 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 30 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2019/C 375/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9331 — Danaher/GE Healthcare Life Sciences Biopharma) (
  1
  )

1

28

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2019/C 375/09

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 6.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Kommissionsmeddelande om beräkning av kapitalkostnad för tidigare generations infrastruktur i samband med kommissionens granskningar av nationella anmälningar inom EU-sektorn för elektronisk kommunikation

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 375/01)

1.   Inledning

| 1. | I detta meddelande fastställs kommissionens metod för beräkning av genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC) (1) som referensvärde i samband med granskningar av förslag till åtgärder som anmäls av nationella regleringsmyndigheter i enlighet med artikel 7 i ramdirektivet, som är en del av EU:s regelverk för elektronisk kommunikation (nedan kallat regelverket) (2). Från och med den 21 december 2020 kommer artikel 32 i den nya europeiska kodexen för elektronisk kommunikation (3) (nedan kallad kodexen) att ersätta artikel 7 i ramdirektivet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | WACC mäter bolags kapitalkostnader. Enligt ekonomisk teori (4) är kapitalkostnaden alternativkostnaden för att göra en viss investering i stället för en annan investering med samma risk. Kapitalkostnaden är därmed den avkastning som krävs för att ett bolag ska göra en särskild investering. Kapitalkostnaden kan delas in i kostnad för eget kapital och kostnad för skuld, beroende på finansieringskällan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nationella regleringsmyndigheter använder WACC i samband med reglering av operatörer som anses ha betydande inflytande på marknaden. Dessa myndigheter kan införa priskontrollskyldigheter för vissa specifika typer av samtrafik och/eller tillträde, i situationer då det finns en brist på effektiv konkurrens. Vid priskontroller ska de nationella regleringsmyndigheterna ta hänsyn till den investering som gjorts av operatören och medge en rimlig avkastning. (5) |
| --- | --- |

3.

| 4. | För anmälningar enligt artikel 7 har kommissionen konstaterat stora skillnader i hur WACC beräknas för tjänster som tillhandahålls via elektroniska kommunikationsnät. Denna bristande konsekvens förekommer inte enbart mellan medlemsstaterna, utan också över tiden (dvs. samma nationella regleringsmyndighet använder olika metoder vid olika tidpunkter). Kommissionen anser att sådana metodskillnader riskerar att snedvrida investeringsincitamenten på den digitala inre marknaden (6) och undergräva utvecklingen av den inre marknaden genom att hindra upprättandet av samstämmiga villkor för investeringar i elektroniska kommunikationsnät (7). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Syftet med regelverket är att säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna bidrar till utvecklingen av den inre marknaden genom att samarbeta med varandra och med kommissionen, så att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och regelverket tillämpas på ett konsekvent sätt (8). I linje med regelverkets mål syftar detta meddelande till att göra WACC-beräkningar mer konsekventa i unionen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Meddelandets omfattning är begränsad till WACC-beräkningar för tidigare generations infrastruktur. I detta meddelande avser tidigare generations infrastruktur infrastruktur tillhörande en operatör som anses ha betydande inflytande på marknaden och som inte är föremål för en premie för nästa generations accessnät (9). Meddelandet berör inte tillämpligheten eller beräkningen av riskpremier för nästa generations accessnät och innehåller inga överväganden av lämpligheten hos priskontrollskyldigheter för nya nät med mycket hög kapacitet, såsom dessa definieras i artikel 2.2 i kodexen (10). |
| --- | --- |

6.

| 7. | I enlighet med regelverkets mål ska de nationella regleringsmyndigheterna, Berec och kommissionen alla bidra till utvecklingen av den inre marknaden genom att främja konsekventa regleringsstrategier och en konsekvent tillämpning av regelverket (11). De nationella regleringsmyndigheterna ska även tillämpa objektiva, öppna, icke-diskriminerande och proportionella regleringsprinciper (12). |
| --- | --- |

7.

| 8. | I linje med regelverkets mål utgår detta meddelande från följande fyra regleringsprinciper: i) Konsekvens i den metod som används för att bestämma parametrarna i WACC-formeln, ii) regleringsmässig förutsebarhet för att begränsa oväntade variationer i regleringsstrategin och i värdet på parametrarna över tid, iii) främjande av effektiva investeringar och innovation som avser ny och förbättrad infrastruktur, med beaktande av den risk som investeringsbolagen ådrar sig, och iv) öppenhet när det gäller den metod som avgör den rimliga avkastningen på investeringarna, för att undvika onödigt krångel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Syftet med detta meddelande är att uppnå dessa mål och bidra till en stabil rättslig miljö som stöder effektiva investeringar i elektroniska kommunikationsnät i unionen till förmån för slutanvändarna. Detta kommer att stävja att investeringar snedvrids till följd av inkonsekvenser i de nationella regleringsmyndigheternas strategier över tid och i unionen, vilket skulle kunna skada den inre marknadens funktionssätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommissionens avsikt med meddelandet är att öka öppenheten och förutsebarheten i sin politik och sitt beslutsfattande på området för elektroniska kommunikationsnät. På grundval av metoden i detta meddelande kommer värdena för varje WACC-parameter att beräknas och offentliggöras årligen. Kommissionen kommer att använda dessa värden som referensvärden vid sina granskningar av förslag till åtgärder som anmäls enligt artikel 7 i ramdirektivet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Detta meddelande, tillsammans med det årliga offentliggörandet av WACC-parametervärden som överensstämmer med det, kommer att öka öppenheten hos kommissionens bedömning av kapitalkostnad, där detta är en aspekt av de åtgärder som anmäls till kommissionen i enlighet med artikel 7 i ramdirektivet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Meddelandet och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar påverkar inte kommissionens eventuella tolkningar av kapitalkostnad inom andra ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

12.

2.   Beräkning av genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC)

| 13. | WACC beräknas som ett viktat genomsnitt av kostnaden för ett bolags två finansieringskällor: skuld och eget kapital. Vikterna avspeglar den relativa andelen av varje finansieringskälla i det totala bolagsvärdet enligt formeln |
| --- | --- |

13.

Image 1

där

| — | RE
  är kostnaden för eget kapital, |
| --- | --- |

—

RE
  är kostnaden för eget kapital,

| — | RD
  är kostnaden för skuld, |
| --- | --- |

—

RD
  är kostnaden för skuld,

| — | E är värdet på eget kapital, där är andelen eget kapital i bolagsvärdet (D + E), och |
| --- | --- |

—

E är värdet på eget kapital, där Image 2 är andelen eget kapital i bolagsvärdet (D + E), och

| — | D är värdet på skuld, där är andelen skuld i bolagsvärdet (D + E). |
| --- | --- |

—

D är värdet på skuld, där Image 3 är andelen skuld i bolagsvärdet (D + E).

2.1.   Kostnad för eget kapital

| 14. | Kostnad för eget kapital är den avkastning som ett bolag måste ge sina aktieägare för att kompensera för risken att investera/äga en del av bolaget. Den vanligaste metoden för att beräkna kostnad för eget kapital är prissättningsmodellen för kapitaltillgångar (CAPM) (13). Alla nationella regleringsmyndigheter inom sektorn för elektronisk kommunikation beräknar kostnad för eget kapital med CAPM. De främsta anledningarna till detta är att beräkningen är relativt enkel och att den har använts länge med goda resultat (jämfört med alternativen) (14). Kommissionen anser att denna modell är lämplig för att främja en förutsebar och enhetlig metod som kan användas av alla nationella regleringsmyndigheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Enligt CAPM är investerare på en konkurrensutsatt marknad villiga att inneha aktier med hög risk om deras avkastning är högre än den avkastning som de kan tjäna på en riskfri tillgång (riskfri ränta) (15). Denna extra avkastning kallas för aktiemarknadsriskpremie (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Enligt det grundläggande antagandet i CAPM kan risk delas in i följande två kategorier:






  — | Specifik risk (17): risk som kan elimineras genom diversifiering. Specifik risk brukar påverka antingen ett enskilt bolag (bolagsspecifik risk) eller en enskild bransch (branschspecifik risk). |
| --- | --- | --- |

16.

—

Specifik risk (17): risk som kan elimineras genom diversifiering. Specifik risk brukar påverka antingen ett enskilt bolag (bolagsspecifik risk) eller en enskild bransch (branschspecifik risk).

| — | Marknadsrisk (18): risk som påverkar alla bolag i en ekonomi, dvs. förändringar i räntesatser och allmänna prisnivåer eller makroekonomiska chocker på efterfrågesidan. |
| --- | --- |

—

Marknadsrisk (18): risk som påverkar alla bolag i en ekonomi, dvs. förändringar i räntesatser och allmänna prisnivåer eller makroekonomiska chocker på efterfrågesidan.

| 17. | Inom ramen för CAPM bör specifik risk inte beaktas vid beräkning av kapitalkostnad, eftersom investerare på effektiva kapitalmarknader bör kunna minska denna risk genom att inneha en diversifierad investeringsportfölj (19). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Marknadsrisk kan däremot inte minskas genom diversifiering. När CAPM används bör den beräknade kapitalkostnaden därför bara avspegla kompensationen för marknadsrisk. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Enligt CAPM är kostnaden för eget kapital summan av den riskfria räntan och aktiemarknadsriskpremien multiplicerad med betakoefficienten (20). Betakoefficienten räknas med för att ta hänsyn till och justera för det egna kapitalets särskilda känslighet för marknadsfluktuationer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | I detta avseende och inom ramen för CAPM beräknas kostnaden för eget kapital enligt formeln

  RE

  = RFR + β × ERP

  Där






  — | RE
  är kostnaden för eget kapital, |
| --- | --- | --- |

20.

RE

  = RFR + β × ERP

Där

—

RE
  är kostnaden för eget kapital,

| — | RFR är den riskfria räntan, |
| --- | --- |

—

RFR är den riskfria räntan,

| — | β är beta, och |
| --- | --- |

—

β är beta, och

| — | ERP är aktiemarknadsriskpremien. |
| --- | --- |

—

ERP är aktiemarknadsriskpremien.

2.2.   Kostnad för skuld

| 21. | Kostnaden för skuld kan mätas direkt som den ränta som bolaget betalar på sina skulder, men den uttrycks ofta som summan av den riskfria räntan och en kreditriskpremie enligt formeln |
| --- | --- |

21.

RD = RFR + kreditriskpremie

Där

| — | RD
  är kostnaden för skuld, |
| --- | --- |

—

RD
  är kostnaden för skuld,

| — | RFR är den riskfria räntan, och |
| --- | --- |

—

RFR är den riskfria räntan, och

| — | kreditriskpremien är den extra avkastning som långivare kräver av ett bolag med en viss kreditrisk, utöver den riskfria räntan. |
| --- | --- |

—

kreditriskpremien är den extra avkastning som långivare kräver av ett bolag med en viss kreditrisk, utöver den riskfria räntan.

2.3.   
  Beräkning av WACC-parametrar

| 22. | Följande formel används för att beräkna WACC: |
| --- | --- |

22.

Image 4

| 23. | Det finns två uppsättningar metodantaganden som påverkar de WACC-värden som beräknas av nationella regleringsmyndigheter i unionen. Vissa antaganden används för flera parametrar (t.ex. längden på genomsnittsperioden), medan andra används specifikt för en enda parameter i WACC-formeln (t.ex. justeringen i beräkningen av beta). Man måste dessutom skilja mellan två olika typer av parametrar: de som avspeglar de allmänna ekonomiska villkoren (riskfri ränta och aktiemarknadsriskpremie) och de som avspeglar villkor som påverkar särskilda bolag (eller branscher) (kreditriskpremie, beta och skuldsättningsgrad (21)). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Nästa avsnitt handlar om båda uppsättningarna metodantaganden: gemensamma och enskilda parametrar, och allmänna ekonomiska villkor och bolagsspecifika villkor. |
| --- | --- |

24.

3.   Antaganden som används för flera WACC-parametrar

| 25. | I följande punkter beskrivs antaganden som används för flera WACC-parametrar. |
| --- | --- |

25.

3.1.   Längd på genomsnittsperioden

| 26. | Genomsnittsperioden är längden på den referensperiod som de nationella regleringsmyndigheterna använder för att ta fram ett genomsnittsvärde för riskfri ränta, beta och kostnad för skuld. |
| --- | --- |

26.

| 27. | För att WACC-parametrarna ska beräknas på ett konsekvent sätt anser kommissionen att samma genomsnittsperiod bör användas för alla parametrar. Längre genomsnittperioder brukar öka förutsebarheten och stabiliteten hos parametervärdena, dock på bekostnad av lägre statisk effektivitet. En genomsnittsperiod på fem år, vilket är den som oftast används av de nationella regleringsmyndigheterna, hittar sannolikt rätt balans mellan förutsebarhet och effektivitet (22). |
| --- | --- |

27.

3.2.   Genomsnittsmetoden

| 28. | När de nationella regleringsmyndigheterna beräknar WACC-parametrar måste de besluta vilken genomsnittsmetod som ska användas. De använder vanligtvis i) ett aritmetiskt medelvärde, ii) ett geometriskt medelvärde eller iii) en median. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommissionen anser att metoden med aritmetiskt medelvärde är mest lämpad för att beräkna WACC-parametrar. För det första är användningen av en enda genomsnittsmetod mer sannolik att öka öppenheten för aktieägarna än kombinationer av flera metoder. För det andra är aritmetiskt medelvärde den vanligaste metoden och enklast att beräkna (23). |
| --- | --- |

29.

3.3.   Provtagningsfrekvens

| 30. | De observationer som görs av nationella regleringsmyndigheter för att beräkna riskfri ränta, beta och kreditriskpremie brukar ske antingen dagligen, veckovis eller månadsvis. Hur ofta observationerna görs, och hur lång genomsnittsperioden är, avgör urvalsstorleken och kan därför påverka parametervärdena och i slutändan det slutliga WACC-värdet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Att använda samma observationsfrekvens för alla parameterberäkningar säkerställer konsekvens. En veckovis frekvens förefaller vara ett bra val, eftersom denna frekvens i kombination med en genomsnittsperiod på fem år kan ge tillräckliga observationer för att få en robust uppskattning och begränsa eventuella problem med låg aktielikviditet. |
| --- | --- |

31.

4.   Parametrar som avspeglar allmänna ekonomiska villkor

| 32. | Det finns två WACC-parametrar som avspeglar allmänna ekonomiska villkor: riskfri ränta och aktiemarknadsriskpremie. |
| --- | --- |

32.

4.1.   Riskfri ränta

| 33. | Riskfri ränta är den förväntade avkastningen på en riskfri investering. För att en investering ska vara riskfri måste risken för uteblivna betalningar vara noll och det får inte finnas någon återinvesteringsrisk (dvs. investeraren kan återinvestera framtida räntebetalningar till samma avkastningsgrad som vid den tidpunkt då tillgången först köptes). Nationella regleringsmyndigheter uppskattar vanligtvis riskfri ränta med hjälp av avkastningen på inhemska statsobligationer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Avkastningen på statsobligationer avspeglar sannolikt de inhemska riskfria räntorna på lämpligt sätt. Kommissionen anser att det genom att använda inhemska statsobligationer tillsammans med en konsekvent metod går att säkerställa att skillnaderna i de riskfria räntorna avspeglar faktiska skillnader i finansieringsvillkor mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | De nationella regleringsmyndigheterna använder statsobligationer med en återstående löptid (24) på tio år. Avkastningen på obligationer på tio år tenderar att vara mindre volatil än på obligationer med kortare löptid och mer konsekvent med den långa livslängden hos investeringar i elektroniska kommunikationsnät. Kommissionen anser därför att de är lämpligast som referensobligationer för de ändamål som avses i detta meddelande (25). |
| --- | --- |

35.

| 36. | För att beräkningen av den riskfria räntan ska vara konsekvent bör man använda en enda, tillförlitlig, öppen och lättillgänglig informationskälla för avkastningen på statsobligationer (t.ex. Eurostat (26)). Det är inte nödvändigt att justera för centralbankers program för kvantitativa lättnader. (27) |
| --- | --- |

36.

4.2.   Aktiemarknadsriskpremie

| 37. | Aktiemarknadsriskpremien är den förväntade avkastningen på aktier utöver den riskfria räntan, dvs. den förväntade ytterligare räntan för innehav av aktier med högre risk jämfört med räntan för innehav av riskfria tillgångar. Aktiemarknadsriskpremien kompenserar för den högre risken för att investera i en aktie snarare än i en riskfri tillgång. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommissionen har identifierat variationer i de metoder som används av de nationella regleringsmyndigheterna för att beräkna aktiemarknadsriskpremien; vissa använder ett EU-riktmärke, andra en nationell aktiemarknadsriskpremie eller en kombination av båda. En unionsomfattande aktiemarknadsriskpremie är förenlig med empiriska bevis på att finansmarknaderna i unionen är alltmer integrerade (vilket visas av deras ökade korrelation) och därmed har samstämmiga aktiemarknadsriskpremier (28). En aktiemarknadsriskpremie på unionsnivå är även förenlig med belägg för att investerare i EU:s telekomsektor inte är hemmapartiska, eftersom en betydande andel av aktieägarna i bolag med verksamhet inom elektronisk kommunikation är utländska medborgare (29). Kommissionen anser därför att en enda unionsomfattande aktiemarknadsriskpremie är lämplig för de ändamål som avses i detta meddelande. Kommissionen anser även att det i linje med den metod som oftast används av de nationella regleringsmyndigheterna är lämpligt att beräkna denna unionsomfattande aktiemarknadsriskpremie med hjälp av historiska serier av marknadspremier i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

38.

5.   Bolagsspecifika parametrar

| 39. | Vissa WACC-parametrar visar allmänna ekonomiska villkor (riskfri ränta och aktiemarknadsriskpremie), medan andra (beta, skuldsättningsgrad och kreditriskpremie) avspeglar de ekonomiska villkoren för det specifika bolag för vilket den nationella regleringsmyndigheten beräknar WACC. |
| --- | --- |

39.

| 40. | För att ta fram värdena på bolagsspecifika WACC-parametrar brukar de nationella regleringsmyndigheterna använda en grupp bolag med verksamhet inom elektronisk kommunikation (nedan kallad jämförelsegruppen), som i de flesta fall omfattar nationella operatörer som anses ha betydande inflytande på marknaden. De nationella regleringsmyndigheterna använder parametervärden för bolag i jämförelsegruppen som referens för att ta fram lämpliga värden för bolagsspecifika parametrar inom ramen för sina regleringsåtgärder. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Det första steget i att bedöma bolagsspecifika parametrar är att bestämma kriterierna för att välja ut vilka bolag som ska ingå i jämförelsegruppen. |
| --- | --- |

41.

5.1.   
  Urvalskriterier för jämförelsegruppen

| 42. | De bolag som är lämpligast för jämförelsegruppen är börsnoterade bolag med likvida aktier (30). För att beräkna WACC för de ändamål som avses i detta meddelande är det dessutom lämpligast att använda bolag som äger sin infrastruktur för elektronisk kommunikation, snarare än hyr den, och som bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom unionen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Ur effektivitetssynpunkt bör jämförelsegruppen begränsas till bolag med hög till högsta kreditvärdighet (31). Jämförelsegruppen bör inte omfatta bolag som är involverade i betydande sammanslagningar och förvärv, eftersom detta kan påverka bolagsvärdet på sätt som inte är kopplade till den underliggande marknadsrisken. |
| --- | --- |

43.

| 44. | För att sammanfatta överensstämmer följande kriterier med de regleringsprinciper som anges i detta meddelande: Bolag som väljs ut för jämförelsegruppen ska






  — | vara börsnoterade med likvida aktier, |
| --- | --- | --- |

44.

—

vara börsnoterade med likvida aktier,

| — | äga och investera i infrastruktur för elektronisk kommunikation, |
| --- | --- |

—

äga och investera i infrastruktur för elektronisk kommunikation,

| — | bedriva sin huvudsakliga verksamhet inom unionen, |
| --- | --- |

—

bedriva sin huvudsakliga verksamhet inom unionen,

| — | ha hög till högsta kreditvärdighet, och |
| --- | --- |

—

ha hög till högsta kreditvärdighet, och

| — | för närvarande inte vara eller nyligen ha varit involverade i betydande sammanslagningar och förvärv. |
| --- | --- |

—

för närvarande inte vara eller nyligen ha varit involverade i betydande sammanslagningar och förvärv.

5.2.   Beta för eget kapital

| 45. | Inom ramen för CAPM avspeglar beta för eget kapital den marknadsrisk som ett bolag utsätts för i förhållande till genomsnittsbolaget på marknaden. I praktiken beräknas beta för eget kapital genom en regressionsanalys, dvs. genom att beräkna korrelationen mellan avkastningen på en bolagsaktie och avkastningen på ett marknadsindex (som är avsett att approximera hela ekonomin). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Ett europeiskt marknadsindex är mer konsekvent med användningen av ett värde för en unionsomfattande aktiemarknadsriskpremie än ett inhemskt marknadsindex. I fackpublikationer rekommenderas breda index och värdeviktade index (32). I linje med dessa kriterier finns flera marknadsindex som omfattar europeiska aktier, såsom STOXX Europe TMI (33), S&P Europe 350 (34), Eurostoxx50 (35) och MSCI Europe (36). Kommissionen anser att det är lämpligt att använda ett marknadsindex som motsvarar en stor andel av det fritt omsättningsbara börsvärdet i unionen (t.ex. STOXX Europe TMI). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vid beräkning av beta för eget kapital anser inte kommissionen att det är lämpligt att göra justeringar (37), eftersom det är osannolikt att dessa skulle förbättra betaestimatorns effektivitet och eftersom de skulle göra beräkningen onödigt komplex och mindre öppen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | För att jämföra bolagens beta inom jämförelsegruppen måste deras beta för eget kapital omvandlas (rensning av skulder) till tillgångsbeta (38). Tillgångsbeta avspeglar bolagens marknadsrisk exklusive finansiell risk (dvs. risk kopplad till skuldsättningsgraden). Tillgångsbeta kan erhållas från beta för eget kapital med den enkla formeln



  Där






  — | βA

  = tillgångsbeta |
| --- | --- | --- |

48.

Image 5

Där

—

βA

  = tillgångsbeta

| — | βD

  = skuldbeta |
| --- | --- |

—

βD

  = skuldbeta

| — | βE

  = beta för eget kapital |
| --- | --- |

—

βE

  = beta för eget kapital

| — | E = bolagets egna kapital |
| --- | --- |

—

E = bolagets egna kapital

| — | D = bolagets nettoskuld |
| --- | --- |

—

D = bolagets nettoskuld

| — | V = bolagsvärdet (E+D). |
| --- | --- |

—

V = bolagsvärdet (E+D).

| 49. | Det finns avsevärda praktiska svårigheter med att beräkna skuldbeta, men värdena brukar ligga mellan 0–0,2 (39). Att använda ett enda värde för skuldbeta skulle minska komplexiteten och öka öppenheten i WACC-beräkningen. Ett mellanliggande värde för skuldbeta på 0,1 anses rimligt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | För att beräkna WACC omvandlas jämförelsegruppens tillgångsbeta (tillbaka) till beta för eget kapital (dvs. skuldsättningens inverkan på bolagets beta återförs) med hjälp av formeln ovan, vilket vid uträkning av beta för eget kapital resulterar i följande: |
| --- | --- |

50.

Image 6

5.3.   Skuldsättningsgrad

| 51. | Såsom anges ovan kan bolag finansiera sig själva genom skuld (D) eller eget kapital (E). Summan av skuld och eget kapital är bolagsvärdet (V), enligt följande: |
| --- | --- |

51.

V = D + E

| 52. | Andelen skulder i bolagsvärdet (dvs. ) kallas för skuldsättningsgraden. Skuldsättningsgraden är ett hävstångsmått. Den visar i vilken utsträckning ett bolag finansieras av långivare i förhållande till aktieägare. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Andelen skulder () och andelen eget kapital () används för att beräkna kostnad för skuld () och kostnad för eget kapital ( eller ) vid beräkning av WACC. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Den vanligaste metoden för att beräkna skuldsättningsgraden, och som anses lämplig för de ändamål som avses i detta meddelande, är att använda det bokförda värdet av ett bolags nettoskuld, inklusive värdet av finansiell leasing (40). |
| --- | --- |

54.

5.4.   Kreditriskpremie och kostnad för skuld

| 55. | Kostnad för skuld kan mätas direkt som den ränta som bolaget betalar på sina skulder, eller indirekt som en premie på den riskfria räntan. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kreditriskpremien kan beräknas som fördelningen mellan den inhemska riskfria räntan och avkastningen på företagsobligationer med lång löptid (så nära som möjligt den löptid på tio år som används för den riskfria räntan) (41). |
| --- | --- |

56.

| 57. | För att säkerställa konsekvens anser kommissionen att det är lämpligast att beräkna kostnad för skuld (indirekt) som summan av den riskfria räntan och kreditriskpremien. |
| --- | --- |

57.

6.   Skatter och inflation

Den skattemässiga behandlingen av skuld och inflationsförväntningar påverkar WACC och måste därför beaktas i WACC-beräkningen.

6.1.   Skatter

| 58. | Skuldränta är en avdragsgill kostnad för företag. WACC efter skatt tar hänsyn till denna förmånliga skattemässiga behandling av skuld genom formeln |
| --- | --- |

58.

Image 13

där

| — | RE
  är kostnaden för eget kapital, och RD
  är kostnaden för skuld, |
| --- | --- |

—

RE
  är kostnaden för eget kapital, och RD
  är kostnaden för skuld,

| — | och är vikterna för eget kapital respektive skuld på bolagsvärdet, och |
| --- | --- |

—

Image 14 och Image 15 är vikterna för eget kapital respektive skuld på bolagsvärdet, och

| — | Tc
  är marginalskatten. |
| --- | --- |

—

Tc
  är marginalskatten.

| 59. | De nationella regleringsmyndigheterna brukar höja kostnaden för eget kapital (efter skatt) (42), för att uppfylla kapitalinvesterarnas krav och enligt CAPM-beräkningen, till kostnaden för eget kapital före skatt. WACC före skatt beräknas genom att dela WACC efter skatt med (1 – Tc)
  , för att beakta företagsskatter. Detta kan uttryckas genom följande formel: |
| --- | --- |

59.

Image 16

| 60. | Kommissionen anser att det är lämpligt att använda relevant inhemsk företagsskatt för att beräkna WACC före skatt, vilket är en metod som ofta används av de nationella regleringsmyndigheterna. |
| --- | --- |

60.

6.2.   Inflation

| 61. | Investerare maximerar sin inflationsjusterade, eller reala, avkastning. De nationella regleringsmyndigheterna brukar ta hänsyn till inflation på något av följande två sätt (43):






  a) | Kompensation för inflation görs i den årliga indexeringen av bolagets tillgångar och endast real WACC-avkastning tillåts. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Kompensation för inflation görs i den årliga indexeringen av bolagets tillgångar och endast real WACC-avkastning tillåts.

| b) | Inflationsförväntningar räknas med i kapitalavkastningen genom att använda nominell WACC, utan att justera för bolagets tillgångar. |
| --- | --- |

b)

Inflationsförväntningar räknas med i kapitalavkastningen genom att använda nominell WACC, utan att justera för bolagets tillgångar.

| 62. | Nationella regleringsmyndigheter som använder den första metoden omvandlar vanligen nominell WACC till real WACC. En vanlig omvandlingsmetod är Fishers ekvation, som uttrycks som |
| --- | --- |

62.

Image 17

där π är inflationstakten.

| 63. | Kommissionen anser att medlemsstater som tillhör euroområdet bör beräkna inflationen på euroområdesnivå. För medlemsstater utanför euroområdet kan nationella inflationsberäkningar vara motiverade. I båda fallen är framåtblickande beräkningar lämpligast och dessa bör omfatta en period som motsvarar den tioåriga löptiden för statsobligationer som används för att beräkna riskfri ränta. Tioåriga inflationsprognoser är dock sällan tillgängliga i praktiken, och därför kan kortare prognoser användas (t.ex. ECB:s inflationsprognoser som sträcker sig fem år framåt i tiden). |
| --- | --- |

63.

7.   Berecs och kommissionens roll i beräkningen av WACC-parametrar

| 64. | Under förberedelserna inför antagandet av meddelandet arbetade kommissionens avdelningar i nära samarbete med Berec. Under detta samarbete uppmanade kommissionen Berec att beräkna WACC-parametrarna på ett sätt som är konsekvent med metoden i detta meddelande. Berec samtyckte till att beräkna parametervärdena och offentliggöra dem årligen (44). Detta kommer i hög grad att underlätta de nationella regleringsmyndigheternas arbete med att utarbeta regelbundna WACC-anmälningar samt kommissionens granskningar av sådana anmälningar. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Vid den årliga beräkningen kommer Berec, i nära samarbete med kommissionen, att beräkna i) parametrar som avspeglar allmänna ekonomiska villkor, och ii) bolagsspecifika parametrar för jämförelsegruppen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | För parametrar som avspeglar allmänna ekonomiska villkor kommer Berec att beräkna riskfri ränta för varje medlemsstat och en enda unionsomfattande aktiemarknadsriskpremie. |
| --- | --- |

66.

| 67. | För bolagsspecifika parametrar kommer Berec att utarbeta en förteckning över bolag som är lämpliga för jämförelsegruppen och beräkna beta för eget kapital, skuldsättningsgrad, kreditriskpremie och kostnad för skuld för varje bolag som ingår i förteckningen. Dessutom kommer Berec att fastställa faktorer som kan motivera att de nationella regleringsmyndigheterna stryker ett eller flera bolag från förteckningen för att ta hänsyn till nationella särdrag. |
| --- | --- |

67.

8.   Tidpunkter för WACC-anmälningar

| 68. | Hur ofta de nationella regleringsmyndigheterna beräknar och rapporterar om WACC skiljer sig åt, från mer än en gång per år till en gång vart fjärde eller femte år. Denna frekvensskillnad är en av faktorerna bakom skillnaderna i WACC-värden i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Att göra tidpunkterna för WACC-beräkningarna mer samstämmiga i medlemsstaterna skulle minska omotiverade skillnader i WACC-värden. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kommissionen anser att det nationella WACC-värdet bör uppdateras minst en gång per år för att ta hänsyn till aktuella ekonomiska villkor (45). |
| --- | --- |

70.

9.   Övergångsperiod inför antagandet av metoden i detta meddelande

| 71. | Vid granskning av anmälningar enligt förfarandet i artikel 7 kommer kommissionen som norm att använda den metod som beskrivs i detta meddelande från och med den 1 juli 2020. Under en övergångsperiod på upp till ett år (med början den 1 juli 2020) (46) kommer kommissionen dock i motiverade fall och på begäran av den anmälande nationella regleringsmyndigheten inte att basera sin granskning av förslag till åtgärder på denna metod. Detta kan exempelvis vara motiverat när en granskning baserad på denna metod, vid användning av den nationella regleringsmyndigheten, skulle leda till betydande förändringar i WACC-värdet som skulle försvaga den regleringsmässiga stabiliteten och förutsebarheten. Under den ettåriga övergångsperioden kommer kommissionen också att ta hänsyn till om samtliga relevanta parametrar som ska offentliggöras av Berec finns tillgängliga och till de nationella regleringsmyndigheternas möjlighet att förlita sig på dessa parametrar i sin analys. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  WACC motsvarar det värde för vilket investeraren måste kompenseras för en investering. Inom ramen för regleringen av telekommunikation beräknas WACC av den relevanta nationella regleringsmyndigheten och läggs till det högsta tillåtna grossistpris som den reglerade operatören får ta ut för tillträde till sin infrastruktur. För en fullständig förklaring av begreppet WACC, se avsnitt 2 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(2)  Det gällande regelverket utgörs av i) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33), ändrat genom direktiv 2009/140/EG (EUT L 337, 18.12.2009, s. 37) och förordning (EG) nr 544/2009 (EUT L 167, 29.6.2009, s. 12), ii) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 21), iii) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 7), iv) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 51) samt v) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 531/2012 av den 13 juni 2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (EUT L 172, 30.6.2012, s. 10), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2120 av den 25 november 2015 (EUT L 310, 26.11.2015, s. 1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/920 av den 17 maj 2017 (EUT L 147, 9.6.2017, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (EUT L 321, 17.12.2018, s. 36). I enlighet med artikel 124.1 i kodexen ska medlemsstaterna senast den 21 december 2020 anta nationella införlivandeåtgärder och tillämpa dessa från och med den dagen. Hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till de direktiv som upphävs genom kodexen ska tolkas som hänvisningar till kodexen.

(4)  Se t.ex. kapitel 9 i Brealey, Myers och Allen. 2014. Principles of Corporate Finance. McGraw Hill.

(5)  I enlighet med artikel 13 i ramdirektivet. Se även kommissionens rekommendation 2013/466/EU av den 11 september 2013 om enhetliga krav på icke-diskriminering och kostnadsberäkningsmetoder för att främja konkurrensen och förbättra klimatet för bredbandsinvesteringar (EUT L 251, 21.9.2013, s. 13) angående omständigheter under vilka flexibel prissättning i grossistledet kan vara motiverad samt, från och med den 21 december 2020, artikel 74 i kodexen.

(6)  Strategin för den digitala inre marknaden (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/shaping-digital-single-market) har som mål att privatpersoner och företag ska kunna använda nättjänster under rättvisa konkurrensförhållanden och med ett gott konsument- och personuppgiftsskydd.

(7)  I enlighet med målen i artikel 8.2 b och c i ramdirektivet.

(8)  I enlighet med målen i artiklarna 7.2 och 8.3 d i ramdirektivet.

(9)  Meddelandet innehåller inga avgöranden om huruvida ytterligare premier för vissa investeringar (t.ex. nästa generations accessnät) är motiverade. För denna fråga, se kommissionens rekommendation 2010/572/EU av den 20 september 2010 om reglerat tillträde till nästa generations accessnät (EUT L 251, 25.9.2010, s. 35), särskilt punkt 25 och bilaga I. Den lägre riskprofilen för investeringar i FTTN/VDSL (jämfört med fiber till hemmet) diskuteras i avsnitt 6 i bilaga I till denna rekommendation. I sådana fall omfattas nästa generations accessnät av tidigare generations infrastruktur.

(10)  Genom kodexen fick Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) i uppdrag att senast den 21 december 2020 utfärda riktlinjer för de kriterier som ett nät ska uppfylla för att anses vara ett nät med mycket hög kapacitet. Kodexen innehåller även flera bestämmelser om migrering från tidigare generations infrastruktur till nya nät med mycket hög kapacitet, exempelvis artikel 81.

(11)  Se artikel 8.3 d och 8.5 a i ramdirektivet.

(12)  Se artikel 8.5 i ramdirektivet.

(13)  Sharpe, W.F. ”Capital Asset Prices: A Theory of Market Equilibrium under Conditions of Risk”. The Journal of Finance. Vol. 19, september 1964: 425–442, samt Lintner, J. ”The Valuation of Risk Assets and the Selection of Risky Investments in Stock Portfolios and Capital Budgets”. The Review of Economics and Statistics. Vol. 47, februari 1965: 13–37.

(14)  Mer information finns i avsnitt 2.1 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(15)  Den avkastning som krävs av investerare på en riskfri investering.

(16)  Den avkastning utöver den riskfria räntan som investerare väntar sig för den förhöjda risken med en marknadsinvestering.

(17)  Specifik risk kallas även osystematisk risk, unik risk eller diversifierbar risk.

(18)  Marknadsrisk kallas även systematisk risk eller icke diversifierbar risk.

(19)  Diversifiering fungerar eftersom de olika aktiekurserna inte rör sig exakt likadant (ur statistisk synvinkel är kursförändringar inte fullständigt korrelerade). I en diversifierad investeringsportfölj är det sannolikt att förändringar i enskilda tillgångar kompenseras genom förändringar i andra tillgångar i portföljen på lång sikt.

(20)  Beta är kovariansen mellan avkastningen på en tillgång (vanligen bolagets marknadsvärde) och marknadsavkastningen (vanligen marknadsvärdet på ett aktieindex som väljs ut för att representera hela marknaden eller ekonomin) delat med marknadsavkastningen. Aktier med beta över 1,0 förstärker de övergripande marknadsrörelserna, medan aktier med beta mellan 0 och 1,0 minskar de övergripande marknadsrörelserna. Ett beta på 0,5 innebär t.ex. att om marknaden sjunker med 1 % kan värdet på investeringen förväntas sjunka med 0,5 %. Ett beta på 1,5 innebär att om marknaden sjunker med 1 % kan värdet på investeringen förväntas sjunka med 1,5 %.

(21)  Skuldsättningsgraden är ett mått på ett bolags finansiella hävstång. Den jämför storleken på finansieringen med lån med storleken på det egna kapitalet. Skuldsättningsgraden bestämmer vikten på kostnaden för skuld och kostnaden för eget kapital i WACC. Den förklaras mer utförligt i avsnitt 5.3 i detta meddelande.

(22)  Mer information finns i avsnitt 5.1.1 (särskilt 5.1.1.4) i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(23)  Se avsnitt 5.1.2 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(24)  Återstående löptid är den tid som återstår tills obligationen har återbetalats. I detta meddelande avser löptid för en obligation den återstående löptiden.

(25)  Se avsnitten 5.2.1.3 och 5.2.1.4 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(26)  Eurostat offentliggör avkastningen på statsobligationer med en löptid på tio år för varje medlemsstat varje månad (se https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&plugin=1&language=en&pcode=teimf050).

(27)  Se avsnitt 5.2.2 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(28)  Se avsnitten 5.2.1.3 och 5.2.1.4 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(29)  Se avsnitt 5.2.2.3 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(30)  Tunna aktier kanske inte avslöjar det korrekta och uppdaterade värdet på de underliggande bolagen, eftersom sådana aktier inte enkelt kan säljas utan betydande prisändringar. De brukar också vara mer volatila än likvida aktier.

(31)  Kreditvärdigheten beror på kreditvärderingsinstitutet: hög till högsta kreditvärdighet motsvarar Moodys kreditbetyg Aaa till Baa3 och Standard & Poors kreditbetyg AAA till BBB.

(32)  Se avsnitt 5.3.3.2 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(33)  https://www.stoxx.com/index-details?symbol=BKXP

(34)  http://us.spindices.com/indices/equity/sp-europe-350

(35)  https://www.stoxx.com/index-details?symbol=sx5e

(36)  https://www.msci.com/europe

(37)  Sedvanliga justeringar i beta för eget kapital är de som föreslås av Dimson (korrigeringar av snedvridningar i betaestimatorn vid användning av daglig avkastning på grund av bristande överensstämmelse mellan förändringar i marknadsindexet och tiden innan bolagsaktierna reagerar på förändringarna), Blume (på lång sikt bör bolagens beta gå mot ett värde på 1) eller Vasicek (på lång sikt bör bolagens beta gå mot ett branschgenomsnitt).

(38)  Omvandlingen (rensningen av skulder) undanröjer skuldsättningens inverkan på beta för eget kapital (beta inklusive skulder). Med andra ord erhålls tillgångsbeta från ett bolags särskilda finansieringsstruktur, vilket gör att det går att jämföra beta för olika bolag (oberoende av deras enskilda finansieringsstrukturer).

(39)  Brattle Group. Review of approaches to estimate a reasonable rate of return for investments in telecoms networks in regulatory proceedings and options for EU harmonization. Slutrapport publicerad den 14 juli 2016, s. 88: https://publications.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/da1cbe44-4a4e-11e6-9c64-01aa75ed71a1/language-sv

(40)  Se avsnitt 5.3.4 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(41)  Se avsnitt 5.3.5 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande samt de publikationer som hänvisas till däri.

(42)  Se avsnitt 5.4.1 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(43)  Se avsnitt 5.4 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(44)  På det 38:e ordinarie plenarsammanträdet med nämnden för nationella regleringsmyndigheter som hölls den 7–8 mars 2019 samtyckte Berec till att beräkna WACC-parametrarna (Berec planerade att beräkna riskfri ränta och aktiemarknadsriskpremie redan under 2019 och beta, skuldsättningsgrad och kostnad för skuld från och med 2020). Det har sedan dess framkommit att Berec planerar att offentliggöra samtliga relevanta parametrar senast andra kvartalet 2020. Slutsatserna från detta sammanträde (BoR (19) 45) är tillgängliga på https://berec.europa.eu/eng/document_register/subject_matter/berec/board_of_regulators_meetings/meeting_conclusions/8549-conclusions-of-the-38th-berec-board-of-regulators-plenary-meetings-on-7-8-march-2019-in-budapest-hungary

(45)  Se avsnitt 8 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(46)  Se avsnitt 9 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

---

| 6.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/12

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9544 – Brookfield/Johnson Controls Autobatterie)

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 375/02)

Kommissionen beslutade den 24 oktober 2019 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9544. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9544. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 6.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/13

---

Eurons växelkurs (1)

5 november 2019

(2019/C 375/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1109 |
| JPY | japansk yen | 120,93 |
| DKK | dansk krona | 7,4712 |
| GBP | pund sterling | 0,86113 |
| SEK | svensk krona | 10,6943 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1009 |
| ISK | isländsk krona | 137,70 |
| NOK | norsk krona | 10,1525 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,536 |
| HUF | ungersk forint | 329,84 |
| PLN | polsk zloty | 4,2643 |
| RON | rumänsk leu | 4,7583 |
| TRY | turkisk lira | 6,3807 |
| AUD | australisk dollar | 1,6079 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4584 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7040 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7339 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5078 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 284,34 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,3876 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7734 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4486 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 516,50 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5886 |
| PHP | filippinsk peso | 56,012 |
| RUB | rysk rubel | 70,4334 |
| THB | thailändsk baht | 33,544 |
| BRL | brasiliansk real | 4,4655 |
| MXN | mexikansk peso | 21,3072 |
| INR | indisk rupie | 78,5290 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1109

JPY

japansk yen

120,93

DKK

dansk krona

7,4712

GBP

pund sterling

0,86113

SEK

svensk krona

10,6943

CHF

schweizisk franc

1,1009

ISK

isländsk krona

137,70

NOK

norsk krona

10,1525

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,536

HUF

ungersk forint

329,84

PLN

polsk zloty

4,2643

RON

rumänsk leu

4,7583

TRY

turkisk lira

6,3807

AUD

australisk dollar

1,6079

CAD

kanadensisk dollar

1,4584

HKD

Hongkongdollar

8,7040

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7339

SGD

singaporiansk dollar

1,5078

KRW

sydkoreansk won

1 284,34

ZAR

sydafrikansk rand

16,3876

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7734

HRK

kroatisk kuna

7,4486

IDR

indonesisk rupiah

15 516,50

MYR

malaysisk ringgit

4,5886

PHP

filippinsk peso

56,012

RUB

rysk rubel

70,4334

THB

thailändsk baht

33,544

BRL

brasiliansk real

4,4655

MXN

mexikansk peso

21,3072

INR

indisk rupie

78,5290

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 6.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/14

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid det första mötet den 5 juli 2019 om ett utkast till beslut i ärende COMP/

AT.39711 – Qualcomm (underprissättning)

Rapporterande medlemsstat: Spanien

(2019/C 375/04)

1.

Rådgivande kommittén (åtta medlemsstater) instämmer i kommissionens definition av den relevanta produktmarknaden som definieras som marknaden för UMTS-kretsuppsättningar (kretsuppsättningar med basband).

2.

Rådgivande kommittén (åtta medlemsstater) instämmer med kommissionen om att den relevanta geografiska marknaden för UMTS-kretsuppsättningar är global.

3.

Rådgivande kommittén (åtta medlemsstater) instämmer med kommissionen om att Qualcomm hade en dominerande ställning på den relevanta marknaden, åtminstone från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2011.

4.

Rådgivande kommittén (åtta medlemsstater) instämmer med kommissionen om att Qualcomm missbrukade sin dominerande ställning på den relevanta marknaden genom att tillämpa underprissättning för sina två största kunder för mobila bredbandsenheter, Huawei och ZTE, mellan den 1 juli 2009 och den 30 juni 2011, i syfte att eliminera Icera från marknaden.

5.

Rådgivande kommittén (åtta medlemsstater) instämmer med kommissionen om att det agerande som omfattas av utkastet till beslut utgör ett missbruk av en dominerande ställning som strider mot artikel 102 i EUF-fördraget och artikel 54 i EES-avtalet.

6.

Rådgivande kommittén (åtta medlemsstater) instämmer i kommissionens bedömning i utkastet till beslut vad gäller överträdelsens varaktighet.

7.

Rådgivande kommittén (åtta medlemsstater) instämmer med kommissionen om att Qualcomm ska avhålla sig från att upprepa varje handling eller beteende som omfattas av utkastet till beslut och från varje åtgärd eller beteende med samma eller likvärdigt syfte eller resultat.

8.

Rådgivande kommittén (åtta medlemsstater) rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 6.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/15

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid det andra mötet den 15 juli 2019 om ett utkast till beslut i ärende COMP/AT.39711 – Qualcomm (underprissättning)

Rapporterande medlemsstat: Spanien

(2019/C 375/05)

1.

Rådgivande kommittén (fyra medlemsstater) instämmer med kommissionen om att det företag som utkastet till beslut riktar sig till bör åläggas böter.

2.

Rådgivande kommittén (fyra medlemsstater) instämmer med kommissionen om att Qualcomms faktiska omsättning under hela överträdelseperioden, baserat på en uppskattning av Qualcomms indirekta försäljning till tredje parter i EES, bör beaktas vid beräkningen av grundbeloppet för böterna.

3.

Rådgivande kommittén (fyra medlemsstater) instämmer med kommissionen om den rörliga del av böterna som fastställts i detta ärende.

4.

Rådgivande kommittén (fyra medlemsstater) instämmer med kommissionen om att ett tilläggsbelopp (”inträdesavgiften”) bör tillämpas i detta ärende.

5.

Rådgivande kommittén (fyra medlemsstater) instämmer med kommissionen om att inga försvårande eller förmildrande omständigheter är tillämpliga i detta ärende.

6.

Rådgivande kommittén (fyra medlemsstater) instämmer med kommissionen om det slutliga bötesbeloppet.

7.

Rådgivande kommittén (fyra medlemsstater) rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 6.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/16

---

Förhörsombudets slutrapport (1)

Qualcomm (underprissättning)

(AT.39711)

(2019/C 375/06)

1.   Inledning

| 1. | I det utkast till beslut som avses i denna rapport (nedan kallat utkastet till beslut) konstateras att Qualcomm Inc. (nedan kallat Qualcomm), från och med den 1 juli 2009 till och med den 30 juni 2011, sålde vissa kvantiteter av tre av sina UMTS-förenliga kretsuppsättningar (2) till priser under produktionskostnaden till två av sina nyckelkunder, Huawei och ZTE, i avsikt att eliminera Icera Inc. (nedan kallad Icera (3)), dess främsta konkurrent vid den tidpunkten inom marknadssegmentet för avancerad datahastighetsprestanda. Enligt utkastet till beslut stred detta mot artikel 102 i EUF-fördraget och artikel 54 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

1.

2.   Inledande undersökningsfas

| 2. | Ärende AT.39711 härrör från ett inledande klagomål som Icera ingav till kommissionen den 30 juni 2009 och som ersattes med en reviderad och uppdaterad version daterad den 8 april 2010. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommissionen inledde sin undersökning på grundval av de påståenden som görs i den senare reviderade versionen. Den 26 juli 2010 lämnade Qualcomm in synpunkter om denna version. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Genom inlagor av den 1 maj, den 17 maj och den 31 juli 2012 lämnade Nvidia, som hade förvärvat Icera i maj 2011, ytterligare upplysningar i vilka påståendena om underprissättning kompletterades och betonades. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mellan juni 2010 och april 2015 begärde kommissionen vid ett flertal tillfällen upplysningar från Qualcomm, Icera/Nvidia och andra aktörer inom sektorn för kretsuppsättningar med basband. Den 8 augusti 2013 förlängde förhörsombudet (4), i enlighet med artiklarna 3.7 och 4.2 c i beslut 2011/695/EU, tidsfristen för Qualcomms svar på en sådan begäran daterad den 10 juli 2013 (5). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Till följd av begäranden under 2013 från Qualcomm tillhandahöll kommissionens generaldirektorat för konkurrens (GD Konkurrens) den 3 mars 2014 Qualcomm versioner av det inledande klagomålet från 2009 och av det ändrade klagomålet från 2010 med färre sekretesstrykningar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Den 16 juli 2015 inledde kommissionen ett förfarande i enlighet med artikel 11.6 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (6) och artikel 2.1 i kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 (7) avseende Qualcomm i ärende AT.39711. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Efter ett avstämningsmöte som hölls den 3 september 2015 mellan GD Konkurrens och Qualcomm överlämnade GD Konkurrens de inlagor från Nvidia som nämns i punkt 4 ovan till Qualcomm den 11 september 2015. |
| --- | --- |

8.

3.   Första meddelandet om invändningar

| 9. | Den 8 december 2015 utfärdade kommissionen, i enlighet med artikel 27.1 i förordning nr 1/2003 och artikel 10.1 i förordning nr 773/2004, ett meddelande om invändningar riktat till Qualcomm (nedan kallat meddelandet om invändningar). |
| --- | --- |

9.

3.1   
  Tillgång till ärendeakten efter meddelandet om invändningar

| 10. | Den 21 december 2015 gav GD Konkurrens i enlighet med bestämmelserna om tillgång till ärendeakten Qualcomm tillgång till dokument på ett elektroniskt lagringsmedium i ärende AT.39711 i enlighet med artikel 27.2 i förordning nr 1/2003. Därefter gav GD Konkurrens Qualcomm tillgång till ytterligare material, däribland versioner av inlagor från tredje part med färre sekretesstrykningar. Alla frågor avseende tillgång till ärendeakten kunde dock inte lösas mellan GD Konkurrens och Qualcomm. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Genom en skrivelse till mig av den 18 april 2016 begärde Qualcomm, i enlighet med artiklarna 3.7 och 7.1 i beslut 2011/695/EU, ökad tillgång till, och i förekommande fall förtydligande av, en del material i ärendeakten. I mitt beslut av den 13 juli 2016 beskriver jag hur jag hanterade de många begärandena i fråga, i syfte att uppnå balans mellan Qualcomms rätt att yttra sig och motstridiga intressen av sekretess. Detta innebar i huvudsak att versioner av vissa dokument från Icera/Nvidia och flera andra tredje parter med färre sekretesstrykningar överlämnades. Att låta de berörda uppgiftslämnarna yttra sig (8) och, vid behov, utarbeta nya versioner av de berörda dokumenten tog tid och krävde i allmänhet flera omgångar av korrespondens. |
| --- | --- |

11.

3.2   
  Tidsfrist för Qualcomms skriftliga svar på meddelandet om invändningar

| 12. | I följebrevet till meddelandet om invändningar fick Qualcomm fyra månader på sig att lämna ett skriftligt svar på meddelandet om invändningar. Denna tidsfrist fastställdes med hänsyn till bland annat ärendeaktens art och omfattning, innehållet i meddelandet om invändningar och det faktum att ett meddelande om invändningar mot Qualcomm i ärende AT.40220 – Qualcomm (betalningar för exklusiva rättigheter) hade antagits samma dag som meddelandet om invändningar. Tidsfristen i ärende AT.39711 skulle ha börjat räknas från och med den dag ärendeakten i allt väsentligt blev tillgänglig. Efter en begäran från Qualcomm flyttade GD Konkurrens fram tidsfristen för Qualcomms skriftliga svar till den 6 maj 2016. |
| --- | --- |

12.

| 13. | I den skrivelse till mig daterad den 18 april 2016 som nämns i punkt 11 ovan motsatte sig Qualcomm den ändrade tidsfristen för den 6 maj 2016 och begärde mer tid. Genom ett e-postmeddelande till Qualcomm daterat den 29 april 2016 beviljade jag Qualcomm anstånd med att lämna sitt skriftliga svar på meddelandet om invändningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | I mitt beslut av den 13 juli 2016 (se punkt 11 ovan) upphävde jag anståndet och fastställde en ny tidsfrist för Qualcomms skriftliga svar på meddelandet om invändningar till den 15 augusti 2016. Qualcomm lämnade sitt skriftliga svar (nedan kallat svaret på meddelandet om invändningar) på denna dag. |
| --- | --- |

14.

3.3   
  Det första muntliga hörandet

| 15. | Den 10 november 2016 utvecklade Qualcomm sina argument vid ett muntligt hörande som Qualcomm hade begärt i svaret på meddelandet om invändningar (9). |
| --- | --- |

15.

4.   Berörd tredje man

| 16. | I maj 2016 godtog jag en berörd tredje part i förfarandena i ärende AT.39711 i enlighet med artikel 27.3 i förordning nr 1/2003, artikel 13.1 i förordning nr 773/2004 och artikel 5 i beslut 2011/695/EU. I juli 2016, i enlighet med artikel 13.1 i förordning nr 773/2004, informerade GD Konkurrens skriftligen denna berörda tredje part om förfarandets art och föremål (10) och fastställde en tidsfrist inom vilken denna part skriftligen kunde yttra sig. I augusti 2016 meddelade den berörda tredje parten genom ett e-postmeddelande till GD Konkurrens att den inte hade några synpunkter. Den begärde inte att få delta i ett muntligt hörande och deltog inte mer i förfarandet i ärende AT.39711. |
| --- | --- |

16.

5.   Ytterligare utredningsåtgärder och relaterade tvister

| 17. | Efter det första muntliga hörandet vidtog kommissionen ytterligare utredningsåtgärder mot bakgrund av Qualcomms skriftliga och muntliga svar på meddelandet om invändningar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Bland annat skickade kommissionen den 30 januari 2017 en begäran om upplysningar till Qualcomm i enlighet med artikel 18.2 i förordning nr 1/2003. Qualcomm besvarade inte denna begäran. Den 31 mars 2017 begärde kommissionen dessa upplysningar genom ett beslut i enlighet med artikel 18.3 i den förordningen (nedan kallat beslutet om begäran om upplysningar). Under 2017 begärde kommissionen även upplysningar av Nvidia och två tredje parter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Genom en skrivelse daterad den 10 april 2017 begärde Qualcomm en förlängning fram till den 28 juli 2017 av tidsfristen för att svara på beslutet om begäran om upplysningar. Den 26 april 2017 avvisade DG Konkurrens argumenten i den skrivelsen men gav, ”för att vara tillmötesgående”, Qualcomm fram till den 26 maj 2017 att besvara vissa frågor i beslutet om begäran om upplysningar och fram till den 9 juni 2017 avseende andra specificerade frågor i beslutet om begäran om upplysningar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Den 8 maj 2017 motsatte sig Qualcomm dessa tidsfrister i enlighet med artikel 4.2 c i beslut 2011/695/EU. Genom ett beslut daterat den 15 maj 2017 ändrade jag dem till den 16 juni respektive den 30 juni 2017. Qualcomms svar på beslutet om begäran om upplysningar inkom inom dessa ändrade tidsfrister. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommissionen begärde därefter vissa förtydliganden från Qualcomm. Den 10 november 2017 skickade kommissionen även ännu en begäran om upplysningar till Qualcomm i enlighet med artikel 18.2 i förordning nr 1/2003. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Den 13 juni 2017 lämnade Qualcomm in en ansökan om ogiltigförklaring av beslutet om begäran om upplysningar och begärde interimistiska åtgärder för att stoppa genomförandet av beslutet om begäran om upplysningar till dess ett beslut fattats om denna ansökan. I juli 2017 avslog tribunalens ordförande ansökan om interimistiska åtgärder (11). I april 2019 avslog tribunalen Qualcomms talan om ogiltigförklaring (12). |
| --- | --- |

22.

6.   Kompletterande meddelande om invändningar

| 23. | Den 19 juli 2018 antog kommissionen ett kompletterande meddelande om invändningar riktat till Qualcomm (nedan kallat det kompletterande meddelandet om invändningar). Jämfört med meddelandet om invändningar innehöll det kompletterande meddelandet om invändningar i synnerhet påståenden om att underprissättningen pågått under kortare tid och använde en reviderad metod för att jämföra Qualcomms priser och kostnader gällande den påstådda underprissättningen. |
| --- | --- |

23.

6.1   
  Tillgång till ärendeakten efter det kompletterande meddelandet om invändningar

| 24. | Den 31 juli 2018 gav GD Konkurrens Qualcomm tillgång till ett elektroniskt lagringsmedium som innehöll kopior av de tillgängliga dokument som blev en del av kommissionens ärendeakt efter antagandet av meddelandet om invändningar. |
| --- | --- |

24.

| 25. | I en skrivelse till GD Konkurrens daterad den 8 augusti 2018 begärde Qualcomm bland annat tillgång till fler dokument som ingick i ärendeakten vid tidpunkten för antagandet av meddelandet om invändningar, men som på grund av den tid som gått enligt Qualcomm inte längre kunde anses innehålla verkligt konfidentiell information. Genom en skrivelse av den 14 augusti 2018 avslog GD Konkurrens denna begäran. GD Konkurrens tog även upp de övriga frågor som berörs i Qualcomms skrivelse av den 8 augusti 2018. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Den 19 september 2018 mottog jag en motiverad begäran från Qualcomm om ökad tillgång till ärendeakten. Denna begäran skiljde sig dock väsentligt från den mer allmänna begäran som framställdes till GD Konkurrens den 8 augusti 2018 (se punkt 25 ovan). Mot bakgrund av artiklarna 3.7 och 7.1 i beslut 2011/295/EU bedömde jag att Qualcomms begäran av den 19 september 2018 inte kunde underställas min oberoende prövning. Den 21 september 2018 meddelade jag Qualcomm genom ett e-postmeddelande att jag hade vidarebefordrat denna begäran till GD Konkurrens. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Den 28 september 2018 besvarade GD Konkurrens Qualcomms skrivelse av den 19 september 2018. GD Konkurrens beviljade framför allt ökad tillgång till majoriteten av de dokument som angivits av Qualcomm och förklarade att sekretesstrykningarna i de ursprungliga versionerna av vissa dokument i ärendeakten berodde på Nvidias åberopande av den konfidentiella relationen mellan advokat och klient. |
| --- | --- |

27.

| 28. | I en skrivelse till GD Konkurrens daterad den 4 oktober 2018 lämnade Qualcomm in ett flertal klagomål som till stor del återknöt till GD konkurrens förklaringar den 28 september 2018 om Nvidias åberopande av den konfidentiella relationen mellan advokat och klient. GD Konkurrens svarade i en skrivelse daterad den 9 oktober 2018. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Den 12 oktober 2018 skrev Qualcomm till mig med, i huvudsak, följande tre begäranden: i) att jag skulle uppmana GD Konkurrens att ”bekräfta huruvida man hade slagit fast att åberopandet av den konfidentiella relationen mellan advokat och klient som var anledningen till sekretesstrykningarna i de angivna dokumenten var välgrundat”, ii) tillgång till versioner utan sekretesstrykningar av angivna dokument som Qualcomm redan hade versioner av med sekretesstrykningar och iii) att jag skulle uppmana GD Konkurrens ”att tillmötesgå Qualcomms begäran om att få tillgång till alla dokument som, i motsats till vad som framgick av ärendeaktens innehållsförteckning, faktiskt var tillgängliga”. |
| --- | --- |

29.

| 30. | I mitt beslut av den 7 november 2018 förklarade jag att Qualcomms första begäran enligt beskrivningen i punkt 29 ovan inte handlade om tillgång till ärendeakten och att förhörsombudet inte har rätt att besluta om en sådan åtgärd. När det gäller den andra begäran som beskrivs i punkt 29 ansåg jag denna vara tillgodosedd vid tiden för detta beslut, eftersom de två berörda tredje parterna vid det laget hade dragit tillbaka de relevanta kraven på sekretess. Jag beviljade Qualcomms tredje begäran. Den 8 november 2018 skickade GD Konkurrens således en uppföljande skrivelse till Qualcomm och förklarade i huvudsak att ärendeaktens innehållsförteckning var korrekt. |
| --- | --- |

30.

6.2   
  Tidsfrist för Qualcomms skriftliga svar på det kompletterande meddelandet om invändningar

| 31. | Kommissionen beviljade ursprungligen Qualcomm åtta veckor för att lämna ett skriftligt svar på det kompletterande meddelandet om invändningar. Den 2 augusti 2018 bad Qualcomm GD Konkurrens om ytterligare ”minst tre månader räknat från och med den första arbetsdagen efter det att ärendeakten faktiskt blev tillgänglig”. Genom en skrivelse av den 9 augusti 2018 beviljade GD Konkurrens Qualcomm en förlängning på två veckor, ”för att vara tillmötesgående”, som innebar att tidsfristen sköts upp till den 10 oktober 2018. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Då Qualcomm var missnöjt med denna förlängning begärde det den 14 augusti 2018, i enlighet med artikel 9 i beslut 2011/695/EU, en förlängning fram till den 23 december 2018. Genom ett beslut av den 20 augusti 2018 fastställde förhörsombudet (13) den ändrade tidsfristen till den 22 oktober 2018. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Qualcomm lämnade sitt skriftliga svar på det kompletterande meddelandet om invändningar (nedan kallat svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar) på dagen för den ändrade tidsfristen. |
| --- | --- |

33.

6.3   
  Det andra muntliga hörandet och relaterade frågor

| 34. | I svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar begärde Qualcomm ett muntligt hörande. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Detta andra muntliga hörande var ursprungligen planerat att äga rum tisdagen den 11 december 2018. På fredagen den 7 december 2018 begärde Qualcomm att detta hörande skulle skjutas upp till i början av januari 2019. Mot bakgrund av Qualcomms särskilda skäl ändrade jag datumet för hörandet till den 10 januari 2019. Den 19 december 2018 avvisade förhörsombudet Qualcomms senare begäran om att hörandet skulle skjutas upp till veckan därpå i januari 2019 (14). Det andra muntliga hörandet ägde följaktligen rum den 10 januari 2019. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Den 25 april 2019 skickade Qualcomm på eget initiativ en uppföljande inlaga till det andra muntliga hörandet till kommissionen. |
| --- | --- |

36.

7.   Faktaskrivelse

| 37. | Den 22 februari 2019 skickade kommissionen en faktaskrivelse till Qualcomm. Denna skrivelse (nedan kallad faktaskrivelsen) utarbetades i) för att göra vissa förtydliganden för Qualcomm gällande uppgifter i det kompletterande meddelandet om invändningar som Qualcomm motsatt sig i svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar, ii) för att informera Qualcomm om befintliga bevis som inte uttryckligen åberopats i meddelandet om invändningar eller det kompletterande meddelandet om invändningar, och iii) för att uppmärksamma Qualcomm på mindre uppdateringar av pris-kostnadsanalysen i det kompletterande meddelandet om invändningar. |
| --- | --- |

37.

7.1   
  Tillgång till ärendeakten i samband med faktaskrivelsen

| 38. | Faktaskrivelsen omfattade en bilaga som innehöll de tillgängliga versionerna av alla de dokument gällande kontakter med tredje parter som registrerats i ärendeakten sedan det kompletterande meddelandet om invändningar antogs och som inte tillhandahållits Qualcomm tidigare, samt två andra dokument. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Ett av dessa två andra dokument var den ursprungliga versionen (utan sekretesstrykningar) av ett kalkylblad beträffande vilket upphovsmannen, före mitt beslut som nämns i punkt 30 ovan, hade dragit tillbaka sina krav på konfidentiell behandling (nedan kallad den fullständiga versionen av kalkylbladet), men som på grund av ett överföringsfel hade skickats till Qualcomm den 19 oktober 2018 i den tidigare versionen med sekretesstrykningar i stället för i sin fullständiga ursprungsversion (se även punkterna 53 och 54 nedan). |
| --- | --- |

39.

7.2   
  Tidsfrist för att besvara faktaskrivelsen

| 40. | Den ursprungliga tidsfristen för att besvara faktaskrivelsen löpte ut den 12 mars 2019. Genom en skrivelse till Qualcomm daterad den 8 mars 2019 ändrade GD Konkurrens detta till fredagen den 22 mars 2019, ”för att vara tillmötesgående”, trots att GD Konkurrens ansåg att argumenten i Qualcomms begäran om förlängning, daterad den 1 mars 2019, saknade grund. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Genom ett e-postmeddelande daterat den 12 mars 2019 avslog jag Qualcomms begäran av den 8 mars 2019 om en förlängning av tidsfristen för att besvara faktaskrivelsen fram till den 9 april 2019. |
| --- | --- |

41.

| 42. | GD Konkurrens gick därefter med på Qualcomms begäran av den 19 mars 2019 om att få lämna synpunkter på faktaskrivelsen senast måndagen den 25 mars 2019. Qualcomm lämnade sina synpunkter söndagen den 24 mars 2019. |
| --- | --- |

42.

7.3   
  Avslag på Qualcomms begäran om ett tredje muntligt hörande

| 43. | I sina synpunkter på faktaskrivelsen hävdade Qualcomm bland annat att den ”i allt väsentligt inte utgjorde en faktaskrivelse utan snarare ett ytterligare meddelande om invändningar”. I en fotnot i dessa synpunkter begärde Qualcomm därför ett ytterligare muntligt hörande. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Genom ett e-postmeddelande till Qualcomm daterat den 26 april 2019 avvisade jag detta påstående och avslog företagets begäran (15). |
| --- | --- |

44.

8.   Förfarandefrågor som väckts av Qualcomm

8.1   
  Påstående om otillräckliga tidsfrister

8.1.1   Tidsfrist för att besvara meddelandet om invändningar

| 45. | I svaret på meddelandet om invändningar framfördes bland annat ett klagomål om att den förlängda tidsfristen för att lämna ett skriftligt svar på meddelandet om invändningar inte var tillräcklig för att Qualcomm skulle kunna sammanställa ett för företaget tillfredsställande svar på meddelandet om invändningar. Qualcomm hävdade i synnerhet att det var oproportionerligt och stred mot grundläggande principer i EU-lagstiftningen som exempelvis rätten till försvar och parternas likställdhet i processen att Qualcomm var tvunget att förbereda sitt försvar under den period som i svaret på meddelandet om invändningar beskrevs som den ytterligare tid som förhörsombudet beviljat för att besvara meddelandet om invändningar när han upphävde anståndet den 13 juli 2016. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Såsom framgår av punkterna 9 till 14 ovan och i motsats till vad som påstods i svaret på meddelandet om invändningar hade Qualcomm i slutändan över åtta månader på sig att utarbeta svaret på meddelandet om invändningar. Detta förefaller ha gett Qualcomm gott om tid att effektivt utöva sin rätt att yttra sig skriftligen (16), om hänsyn tas till behovet av att undvika onödigt dröjsmål i förfarandet (17) och oavsett om Qualcomm under mer än sex av dessa månader även höll på att utarbeta sitt svar på ett annat separat meddelande om invändningar, som antagits på samma dag som meddelandet om invändningar, i ärende AT.40220 Qualcomm (betalningar för exklusiva rättigheter). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Påståendet i svaret på meddelandet om invändningar om att tidsfristen för svaret på meddelandet om invändningar var orättmätig och ”oproportionerlig” förutsätter att Qualcomm inte kunde börja arbeta med svaret på meddelandet om invändningar förrän jag hade upphävt anståndet för svaret på meddelandet om invändningar den 13 juli 2016. Qualcomm kunde dock påbörja och arbeta vidare med sitt svar på meddelandet om invändningar från det att meddelandet om invändningar togs emot i början av december 2015. |
| --- | --- |

47.

8.1.2   Tidsfrist för att besvara det kompletterande meddelandet om invändningar

| 48. | I svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar klagade Qualcomm över att den totala tid som kommissionen beviljade för detta svar var otillräcklig och oproportionerlig. Det anges dock inte närmare i vilka avseenden Qualcomm ansåg att den ändrade tidsfristen för att besvara svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar var otillräcklig eller hur Qualcomms rättigheter till försvar hade åsidosatts. De ändringar av ärende AT.39711 som det kompletterande meddelandet om invändningar medförde hade redan beaktats av förhörsombudet i det beslut om förlängning av den 20 augusti 2018 som nämns i punkt 32. Vad gäller Qualcomms påstående om att den period som beviljats för svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar var oproportionerlig räcker det inte att i detta svar bara ställa Qualcomms beskrivning av de åtgärder som vidtogs för att iaktta denna tidsfrist mot tiden mellan det första muntliga hörandet och det kompletterande meddelandet om invändningar för att påvisa vad Qualcomm föreföll anse vara en rättsstridig brist på proportion mellan svarsfristen för det kompletterande meddelandet om invändningar och den tid det tog kommissionen att vidta alla de åtgärder som ledde fram till utfärdandet av det kompletterande meddelandet om invändningar. |
| --- | --- |

48.

8.2   
  Tillgång till ärendeakten

8.2.1   Tillgång till ärendeakten efter meddelandet om invändningar

| 49. | I sitt svar på meddelandet om invändningar klagade Qualcomm på omfattningen av de sekretesstrykningar som gjorts i de handlingar som Qualcomm först fick i enlighet med bestämmelserna om tillgång till handlingar. I svaret på meddelandet om invändningar konstaterades dock att Qualcomm fått andra versioner av dokument i ärendeakten med färre sekretesstrykningar efter förhörsombudets prövning [som resulterade i mitt beslut av den 13 juli 2016]. I svaret på meddelandet om invändningar konstaterades också att denna prövning i allt väsentligt löst frågan om huruvida kraven på sekretess från tredje parter beträffande dessa handlingar var berättigade. |
| --- | --- |

49.

8.2.2   Tillgång till ärendeakten efter det kompletterande meddelandet om invändningar

| 50. | I svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar hävdas att åsidosättandet av Qualcomms rättigheter till försvar till följd av vad Qualcomm ansåg vara en otillräcklig tidsperiod för att besvara det kompletterande meddelandet om invändningar (se punkt 48 ovan) förvärrades av en rad olika problem när det gällde tillgång till handlingar, varav vissa förblev olösta. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Det framgår inte vilka problem när det gäller tillgång till handlingar som Qualcomm ansåg förblev olösta. I svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar togs inga frågor upp som inte redan hade hanterats av kommissionen innan Qualcomm skickade in detta svar. Svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar innehöll egentligen bara det nakna påståendet att de problem när det gäller tillgång till handlingar som beskrivs i svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar, i kombination med det som Qualcomm ansåg vara en otillräcklig tidsperiod för att besvara kompletterande meddelandet om invändningar, på ett allvarligt och permanent sätt hindrat Qualcomms möjligheter att försvara sig. |
| --- | --- |

51.

8.2.3   Försenad överföring av den fullständiga versionen av kalkylbladet

| 52. | I svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar hävdades visserligen att den fullständiga versionen av vad som beskrevs som ett ”avgörande” dokument på ett orättmätigt sätt hade blivit tillgängligt för Qualcomm endast en arbetsdag före utgången av tidsfristen för svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar. Det faktiska argument i svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar som till synes grundar sig på denna version av dokumentet skulle dock lika gärna ha kunnat grunda sig på den tidigare tillgängliga versionen av samma dokument som innehöll sekretesstrykningar. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Det visade sig också senare att detta argument faktiskt var baserat på den tidigare tillgängliga versionen med sekretesstrykningar. Detta beror på att dokumentet i fråga är den fullständiga versionen av kalkylbladet, som, såsom anges i punkt 39 ovan, skickades i sin ursprungliga form till Qualcomm först efter det att svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar hade lämnats in. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Enligt Qualcomms svar på faktaskrivelsen ledde den ”försenade” överföringen av den fullständiga versionen av kalkylbladet till att Qualcomms rättigheter till försvar åsidosattes. Med tanke på att Qualcomm aldrig lämnade några inlagor som specifikt avsåg den information som hade strukits över i den tidigare tillgängliga versionen av detta dokument är detta påstående dock ogrundat. |
| --- | --- |

54.

8.3   
  Påstående om underlåtenhet att genomföra en korrekt undersökning i tid

| 55. | I svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar hävdas att kommissionens undersökning har skötts på ett felaktigt sätt och pågått ovanligt länge, och därigenom har påverkat Qualcomms möjligheter att försvara sig |
| --- | --- |

55.

| 56. | Huruvida den tid ett administrativt förfarande tar är rimlig är en fråga som om nödvändigt ska bedömas av EU:s domstolar mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall och, framför allt, bakgrunden till ärendet, de olika stegen i förfarandet, ärendets komplexitet, dess betydelse för de olika berörda parterna samt den berörda partens och kommissionens agerande (18). Uppräkningen av dessa kriterier är emellertid inte uttömmande och det är inte nödvändigt att systematiskt bedöma omständigheterna i ärendet mot bakgrund av vart och ett av dem om tidsåtgången för förfarandet framstår som motiverad med beaktande av enbart ett av dem. Syftet med dessa kriterier är att fastställa huruvida ärendets handläggningstid är motiverad eller ej. Ärendets komplexitet eller ett förhalande beteende hos den berörda parten kan således anses motivera en tidsåtgång som vid första anblicken förefaller orimlig (19). |
| --- | --- |

56.

| 57. | I detta ärende anser jag inte att förfarandets längd har begränsat Qualcomms faktiska utövande av sin rätt till försvar. Ärendet var bland annat tekniskt och relativt komplicerat redan från början. Såsom framgår av punkterna 2 till 4 ovan innehöll det klagomål som framfördes till kommissionen 2009 och som reviderades 2010 ett påstående om missbruk av Qualcomm i olika avseenden, men det var inte förrän 2012 som misstänkt underprissättning kom i fokus för klagandens påståenden och i kommissionens undersökning. Qualcomms klagomål om att den tid som förflutit har försvårat dess försvar hamnar i ett annat ljus om det, som tribunalen redan har konstaterat inom ramen för ärende AT.39711 (se punkt 22 ovan), beaktas att det faktum att Qualcomm hade mottagit begäranden om upplysningar enligt artiklarna 18.2 och 18.3 i förordning nr 1/2003 sedan 7 juni 2010 innebar att det åtminstone från och med detta datum ålåg företaget att agera korrekt för att vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda sådan bevisning som rimligen kan vara tillgänglig för det (20). Under alla omständigheter förefaller inte den tid som förflutit oskäligt ha hindrat Qualcomm från att utöva sitt försvar. Den kritik som Qualcomm framförde då det utövadesin rätt att yttra sig om meddelandet om invändningar ledde exempelvis till att kommissionen förfinade sitt ärende, då detta är tillåtet enligt relevant rättspraxis (se punkt 59 nedan). Utarbetandet av det kompletterande meddelandet om invändningar och hörandet av Qualcomms svar ledde i sin tur oundvikligen till att förfarandet förlängdes, utan att förfarandets längd för den sakens skull blev orimligt. |
| --- | --- |

57.

8.4   
  Påståenden om partiskhet i rättstillämpningen och en otillbörlig undersökning

| 58. | Genom att hänvisa till att Qualcomm hade berättigade förväntningar på i) att kommissionen skulle ha slutfört sin undersökning vid tidpunkten för meddelandet om invändningar och ii) att kommissionen skulle avsluta sin undersökning efter det första muntliga hörandet, hävdades i svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar att detta meddelande var ”resultatet av uppenbar ’partiskhet i rättstillämpningen’.’ Enligt Qualcomm inledde kommissionen en ”fishing expedition” efter det första muntliga hörandet när den i stället borde ha avslutat sin undersökning sedan Qualcomm motbevisat argumenten i meddelandet om invändningar. På liknande sätt i) hävdar Qualcomm i sitt svar på faktaskrivelsen att ärendet mot Qualcomm är resultatet av en partisk och orättvis undersökning medan ii) Qualcomm i sin uppföljande inlaga som nämns i punkt 36 ovan ifrågasätter objektiviteten i det andra muntliga hörandet och i undersökningen i ärende AT.39711 över huvud taget. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Qualcomms påståenden om berättigade förväntningar är ogrundade. Enbart det faktum att kommissionen, framför allt till följd av de frågor som Qualcomm tog upp i sitt svar på meddelandet om invändningar, genomförde ytterligare undersökningar efter det första muntliga hörandet är dessutom inte i sig ett tecken på ”partiskhet i rättstillämpningen”. Av rättspraxis framgår i själva verket att kommissionen, både faktiskt och rättsligt, har rätt att ändra (aspekter av) sitt ärende, om nödvändigt genom ett kompletterande meddelande om invändningar (21), eftersom kommissionen måste beakta de faktorer som framkommer under det administrativa förfarandet för att antingen dra tillbaka invändningar som har visat sig vara ogrundade eller ändra och komplettera sina argument. Det bör även påpekas att när ett ärende bygger på formella klagomål, vilket är fallet med ärende AT.39711, kan det inte bara läggas ned utan att dessa klagomål avslås. |
| --- | --- |

59.

8.5   
  Påståenden om att kommissionen genom det kompletterande meddelandet om invändningar har missbrukat sina befogenheter och åsidosatt god förvaltningssed

| 60. | I svaret på det kompletterande meddelandet om invändningar hävdas att det kompletterande meddelandet om invändningar ”är ett resultat av dålig förvaltning och partiskhet i rättstillämpningen” och att kommissionen därför har ”missbrukat sina undersökningsbefogenheter”. Qualcomm hävdade även att kommissionen har åsidosatt god förvaltningssed i den mening som avses i artikel 41 i stadgan, eftersom det kompletterande meddelandet om invändningar är ett bevis för administrativa missförhållanden och ett resultat av partiskhet i rättstillämpningen. |
| --- | --- |

60.

| (61) | Det framgår av punkterna 45 till 59 ovan att Qualcomms påståenden om administrativa missförhållanden och partiskhet i rättstillämpningen inte är övertygande. Därmed är inte heller de påståenden som följer av detta påstående övertygande. |
| --- | --- |

(61)

Avslutande anmärkningar

| 62. | I utkastet till beslut hålls Qualcomm, mot bakgrund av dess inlagor, bland annat ansvarigt för en överträdelse som varade under kortare tid än den överträdelse som gjordes gällande i meddelandet om invändningar. |
| --- | --- |

62.

| 63. | I enlighet med artikel 16 i beslut 2011/695/EU har jag undersökt huruvida utkastet till beslut uteslutande avser invändningar som Qualcomm har getts tillfälle att yttra sig om och har kommit fram till att så är fallet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Jag drar den övergripande slutsatsen att det effektiva utövandet av de processuella rättigheterna har respekterats i detta ärende. |
| --- | --- |

64.

Bryssel den 16 juli 2019.

Joos STRAGIER

---

(1)  I enlighet med artiklarna 16 och 17 i beslut 2011/695/EU av Europeiska kommissionens ordförande av den 13 oktober 2011 om förhörsombudets funktion och kompetensområde i vissa konkurrensförfaranden (EUT L 275, 20.10.2011, s. 29) (nedan kallat beslut 2011/695/EU).

1

beslut 2011/695/EU

(2)  Kretsuppsättningar med basband (komponenter som bidrar till mobil konnektivitet i mobilkommunikationsenheter) som tillämpar och överensstämmer med standarden för det universella mobila telekommunikationssystemet (UMTS) inom mobilkommunikationsteknologi.

2

(3)  I maj 2011 förvärvades Icera av och blev ett helägt dotterbolag till Nvidia Inc. (nedan kallat Nvidia), som därmed övertog Iceras ställning som klagande.

3

Nvidia

(4)  Wouter Wils agerade som förhörsombud i detta ärende fram till den 3 december 2015.

4

(5)  Förhörsombudet förlängde den berörda tidsfristen till den 18 november 2013. Efter en senare begäran från Qualcomm förlängde GD Konkurrens tidsfristen ytterligare till den 2 december 2013.

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1) (nedan kallad förordning nr 1/2003).

6

förordning nr 1/2003

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 av den 7 april 2004 om kommissionens förfaranden enligt artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (EUT L 123, 27.4.2004, s. 18), enligt ändring genom kommissionens förordning (EU) 2015/1348 av den 3 augusti 2015 (EUT L 208, 5.8.2015, s. 3) (nedan kallad förordning nr 773/2004).

7

förordning nr 773/2004

(8)  Detta krävs bland annat enligt domen av den 24 juni 1986, Akzo Chemie mot kommissionen, C-53/85, EU:C:1986:256, punkterna 30 och 31.

8

(9)  Nvidia/Icera deltog också i hörandet.

9

(10)  Genom en icke-konfidentiell sammanfattning av meddelandet om invändningar.

10

(11)  Beslut av den 12 juli 2017, Qualcomm och Qualcomm Europe mot kommissionen, T-371/17 R, EU:T:2017:485.

11

(12)  Dom av den 9 april 2019, Qualcomm och Qualcomm Europe mot kommissionen, T-371/17, EU:T:2019:232.

12

(13)  Wouter Wils fattade detta beslut i min frånvaro.

13

(14)  Wouter Wils fattade detta beslut i min frånvaro.

14

(15)  Till skillnad från ett (kompletterande) meddelande om invändningar innebär en faktaskrivelse inte att mottagarna har rätt att utveckla sina skriftliga svarsargument vid ett muntligt hörande.

15

(16)  Den 8 juli 2016 hade Qualcomm i omgångar fått tillgång till allt ytterligare material i ärendeakten som jag, i mitt beslut av den 13 juli 2016, ansåg att Qualcomm hade rätt till.

16

(17)  Detta behov är en av de omständigheter som förhörsombudet, enligt artikel 9.1 i beslut 2011/695/EU, ska beakta vid beslutet av huruvida en förlängning av en tidsfrist för att lämna ett skriftligt svar på ett meddelande om invändningar är nödvändig.

17

(18)  Se i detta avseende bland annat domen av den 15 oktober 2002, Limburgse Vinyl Maatschappij m.fl. mot kommissionen, C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P till C-252/99 P och C-254/99 P, EU:C:2002:582, punkt 187, och domen av den 8 september 2016, Merck mot kommissionen, T-470/13, EU:T:2016:452, punkt 471.

18

(19)  Se domen av den 15 oktober 2002, Limburgse Vinyl Maatschappij m.fl. mot kommissionen, C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P till C-252/99 P och C-254/99 P, EU:C:2002:582, punkt 188.

19

(20)  Se domen av den 9 april 2019, Qualcomm och Qualcomm Europe mot kommissionen, T-371/17, EU:T:2019:232, punkt 136.

20

(21)  Se i detta avseende bl.a. domen av den 14 juli 1972, Bayer AG mot kommissionen, C-51/69, EU:C:1972:72, punkt 11, domen av den 11 november 1981, IBM mot kommissionen, C-60/81, EU:C:1981:264, punkt 18, domen av den 21 september 2006, JCB Service mot kommissionen, C-167/04 P, EU:C:2006:594, punkterna 100 och 101, och domen av den 13 juli 2011, Polimeri Europa mot kommissionen, T-59/07, EU:T:2011:361, punkt 73.

21

---

| 6.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/25

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 18 juli 2019

om ett förfarande enligt artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet

(Ärende AT.39711 – Qualcomm (underprissättning))

[delgivet med nummer C(2019) 5361]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 375/07)

Den 18 juli 2019 antog kommissionen ett beslut om ett förfarande enligt artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet. I enlighet med artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (1)
  offentliggör kommissionen härmed, med beaktande av företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter, de berörda parternas namn och huvuddragen i beslutet inbegripet ålagda påföljder.

1.   Inledning

| (1) | I beslutet fastställs att Qualcomm Inc. (nedan kallat Qualcomm) överträdde artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) och artikel 54 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) genom att sälja vissa kvantiteter av tre av sina UMTS-kretsuppsättningar till priser under produktionskostnaden i avsikt att eliminera Icera, dess främsta konkurrent vid den tidpunkten inom marknadssegmentet för avancerad datahastighetsprestanda (nedan kallat framkantssegmentet). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Överträdelsen pågick från och med den 1 juli 2009 till och med den 30 juni 2011. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Den 5 juli 2019 och den 15 juli 2019 avgav den rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor ett positivt yttrande om beslutet i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 och om de böter som Qualcomm ålades att betala. |
| --- | --- |

(3)

2.   Marknadsdefinition

| (4) | I beslutet konstateras att den relevanta produktmarknaden är den öppna marknaden för kretsuppsättningar med basband som är kompatibla med UMTS-standarden (nedan kallade UMTS-kretsuppsättningar). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | I beslutet konstateras att marknaden för UMTS-kretsuppsättningar är global. |
| --- | --- |

(5)

3.   Dominerande ställning

| (6) | I beslutet konstateras att Qualcomm hade en dominerande ställning på den globala marknaden för UMTS-kretsuppsättningar åtminstone från och med den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | För det första hade Qualcomm en marknadsandel på omkring 60 % av den globala marknaden för UMTS-kretsuppsättningar under den perioden. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | För det andra kännetecknas den globala marknaden för UMTS-kretsuppsättningar av att det finns flera faktorer som gör det svårt att ta sig in på den och expandera (t.ex. att det krävs stora inledande investeringar i forskning och utveckling för att ta fram UMTS-kretsuppsättningar och olika hinder som beror på Qualcomms immateriella rättigheter). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | För det tredje saknade Qualcomms kretsuppsättningskunder tillräcklig affärsmässig styrka för att kunna påverka Qualcomms dominerande ställning under den perioden. |
| --- | --- |

(9)

4.   Missbruk av en dominerande ställning

| (10) | I beslutet konstateras att Qualcomm missbrukade sin dominerande ställning genom att sälja vissa kvantiteter av tre av sina UMTS-kretsuppsättningar (kretsuppsättningar baserade på MDM8200, MDM6200 och MDM8200A) till priser under produktionskostnaden till två av sina nyckelkunder, Huawei och ZTE, i avsikt att eliminera Icera, dess främsta konkurrent vid den tidpunkten inom framkantssegmentet av marknaden för UMTS-kretsuppsättningar. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Genom att begränsa Iceras tillväxt hos de två nyckelkunderna inom detta segment, som vid den tidpunkten nästan uteslutande bestod av kretsuppsättningar som används i mobila bredbandsenheter, hade Qualcomm för avsikt att hindra det lilla och finansiellt begränsade uppstartsföretaget Icera från att skaffa sig det anseende och den storlek som krävs för att utmana Qualcomms dominerande ställning på marknaden för UMTS-kretsuppsättningar, särskilt med tanke på framkantssegmentets förväntade tillväxtpotential till följd av allt fler människor använder smarta mobilenheter globalt, och därmed förvägra tillverkare av originalutrustning inom detta segment tillgång till en alternativ leverantör av kretsuppsättningar för deras mobiltelefoner och inskränka konsumenternas val. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Qualcomm införde sin prissättningspraxis i en situation där Icera blev alltmer intressant på marknaden som en tänkbar leverantör av tekniskt avancerade UMTS-kretsuppsättningar, vilket utgjorde ett växande hot mot Qualcomms kretsuppsättningsverksamhet. För att se till att Iceras affärsverksamhet inte skulle kunna växa till en storlek som skulle kunna utmana Qualcomms marknadsställning vidtog Qualcomm förebyggande åtgärder i form av prisförmåner riktade till två strategiskt viktiga kunder, Huawei och ZTE, eftersom Qualcomm ansåg att Iceras utvecklingsmöjligheter var beroende av dess förmåga att etablera affärsförbindelser med något av dessa företag. Qualcomms förebyggande åtgärder byggde på en strategi som omfattade deras tre mest avancerade kretsuppsättningar som konkurrerade med Iceras mest avancerade kretsuppsättningar vid denna tidpunkt. Målet var framför allt att skydda Qualcomms starka ställning inom högvolymsegmentet för kretsuppsättningar som används i mobiltelefoner som Icera planerade att ta sig in på så snart det lyckats etablera sig inom segmentet för kretsuppsättningar som används i mobila bredbandsenheter. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Analysen av de priser som Qualcomm tillämpat gentemot Huawei och ZTE och Qualcomms kostnader för tillverkningen av dessa kretsuppsättningar visar att Qualcomm sålde vissa kvantiteter av dessa kretsuppsättningar till priser under de långsiktiga genomsnittliga marginalkostnaderna och, i varje fall, under de genomsnittliga totala kostnaderna, samt en begränsad kvantitet av MDM6200-baserade kretsuppsättningar till priser under de genomsnittliga rörliga kostnaderna. Resultaten av pris-kostnadstestet överensstämmer med Qualcomms interna dokument från samma tid som visar att Qualcomms syfte var att utestänga Icera som konkurrent. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | I beslutet konstateras att Qualcomm inte framförde några giltiga sakliga skäl eller hänvisade till effektivitetshänsyn för sitt agerande. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | I beslutet konstateras att Qualcomms underpriser gentemot Huawei och ZTE sammantaget utgör en enda och fortlöpande överträdelse. |
| --- | --- |

(15)

5.   Behörighet

| (16) | I beslutet konstateras att kommissionen har behörighet att tillämpa artikel 102 i EUF-fördraget och artikel 54 i EES-avtalet på Qualcomms överträdelse, eftersom överträdelsen både genomfördes och hade kapacitet att få betydande, omedelbara och förutsägbara effekter i EES-området. |
| --- | --- |

(16)

6.   Påverkan på handeln

| (17) | I beslutet konstateras att Qualcomms agerande hade en betydande påverkan på handeln mellan medlemsstater och mellan parterna i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(17)

7.   Böter och korrigerande åtgärder

| (18) | Vid tidpunkten för antagandet av beslutet hade Qualcomms överträdelse upphört. Enligt beslutet krävs dock att Qualcomm ska avhålla sig från att upprepa det beteende som beskrivs i beslutet och från varje handling eller beteende som skulle kunna ha samma eller likvärdigt syfte eller resultat. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | De böter som Qualcomm ålagts att betala för överträdelsen har beräknats på grundval av de principer som anges i 2006 års riktlinjer för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 23.2 a i förordning (EG) nr 1/2003. I beslutet konstateras att det slutliga bötesbelopp som Qualcomm ska åläggas att betala ska uppgå till 242 042 000 euro. |
| --- | --- |

(19)

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 6.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/28

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9331 — Danaher/GE Healthcare Life Sciences Biopharma)

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 375/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Danaher Corporation (Danaher, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Danaher Corporation (Danaher, Förenta staterna).

| — | GE Healthcare Life Sciences Biopharma Business (GE Biopharma, Förenta staterna), kontrollerat av General Electric Company. |
| --- | --- |

—

GE Healthcare Life Sciences Biopharma Business (GE Biopharma, Förenta staterna), kontrollerat av General Electric Company.

Danaher förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över hela GE Biopharma.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av tillgångar.

2.

| — | Danaher: tillverkar och saluför hälso- och sjukvårdsprodukter, industrivaror och konsumentprodukter och –tjänster. |
| --- | --- |

—

Danaher: tillverkar och saluför hälso- och sjukvårdsprodukter, industrivaror och konsumentprodukter och –tjänster.

| — | GE Biopharma: tillhandahåller instrument, förbrukningsvaror och mjukvaror för forskning, upptäckter, processutveckling och arbetsflöden för tillverkning av biologiska läkemedel såsom monoklonala antikroppar, vacciner samt cell- och genterapi. |
| --- | --- |

—

GE Biopharma: tillhandahåller instrument, förbrukningsvaror och mjukvaror för forskning, upptäckter, processutveckling och arbetsflöden för tillverkning av biologiska läkemedel såsom monoklonala antikroppar, vacciner samt cell- och genterapi.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

Ärende M.9331 — Danaher/GE Healthcare Life Sciences Biopharma

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 6.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/30

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2019/C 375/09)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) inom tre månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”Queso de Valdeón”

EU-nr: PGI-ES-0267-AM01 – 5.7.2018

| SUB ( ) | SGB (X) |
| --- | --- |

SUB ( )

SGB (X)

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Gruppens namn: Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida ”Queso de Valdeón”

| Adress: C/ El Cantón, s/n, 24915 Posada de Valdeón (León), Spanien |
| --- |
| Tfn +34 987740514 |
| E-post: quesosv@quesospicosdeeuropa.com |

Adress: C/ El Cantón, s/n, 24915 Posada de Valdeón (León), Spanien

Tfn +34 987740514

E-post: quesosv@quesospicosdeeuropa.com

Den ansökande gruppen företräder de gemensamma intressena för producenterna av ”Queso de Valdeón”. Gruppen har ett berättigat intresse att ansöka om ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Queso de Valdeón”, som den även har till uppgift att slå vakt om.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☐ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☐

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☐ | Samband |
| --- | --- |

☐

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annat (kontrollorgan) |
| --- | --- |

☒

Annat (kontrollorgan)

4.   Typ av ändring(ar)

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändringar

Ändring 1

Rubriken ”Produktbeskrivning”

Motivering av ändringen

I första punkten beskrivs osten mer detaljrikt, i syfte att definiera produktens egenskaper på ett bättre sätt.

Ändringen berör punkt 4.2 i originalversionen av det sammanfattande dokumentet eller motsvarande.

Nuvarande lydelse i produktspecifikationen

De ostar som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Queso de Valdeón” är feta blåmögelostar, framställda av komjölk eller en blandning av komjölk och får- och/eller getmjölk. De förekommer som hela ostar med skorpa och som mjuka ostar utan skorpa.

Föreslagen ändring

De ostar som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Queso de Valdeón” är feta blåmögelostar som framställs av komjölk eller en blandning av komjölk och får- och/eller getmjölk, rå eller pastöriserad, genom mjölk- och enzymkoagulering. Ostar som framställs av råmjölk lagras i minst två månader och ostar som framställs av pastöriserad mjölk lagras i minst en månad. De förekommer som hela ostar med skorpa och som mjuka ostar utan skorpa.

Ändring 2

Rubriken ”Produktbeskrivning”

Motivering av ändringen

Viktspannet för hel ost med skorpa utvidgas något (från 0,5–3 kg till 0,2–3 kg). Detta påverkar inte ostens egenskaper. Ändringen görs med anledning av att konsumenternas kostvanor har förändrats till följd av befolkningens socioekonomiska utveckling, vilket har föranlett förändrade konsumtionsmönster. En av dessa förändringar består i efterfrågan på livsmedelsformat i mindre storlek, på grund av att antalet familjemedlemmar har minskat.

I denna punkt anges även att osten kan saluföras i bitar.

I gengäld har den ökande användningen av kvalitetsmärkta produkter hos olika etablissemang (t.ex. hotellanläggningar, distributionskedjor och industrin) fört med sig en ökad efterfrågan på icke-fasta produkter (såsom den mjuka ost utan skorpa som omfattas av denna skyddade geografiska beteckning) i större förpackningar. Följaktligen har spannet för nettovikten för förpackningar som innehåller mjuk ost utan skorpa utökats till 6 kg.

Med tanke på hur efterfrågan ser ut bör gruppen utforska nya saluföringsformer för produkterna som är anpassade till marknadens trender och krav, utan att för den sakens skull göra avkall på kvaliteten.

Ändringarna berör punkt 4.2 i originalversionen av det sammanfattande dokumentet eller motsvarande.

Nuvarande lydelse i produktspecifikationen

| 1. | Egenskaper för hel ost med skorpa






  — | Morfologiska egenskaper:







  — | Rund form, något konkav ovan- och undersida. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Egenskaper för hel ost med skorpa

—

Morfologiska egenskaper:

—

Rund form, något konkav ovan- och undersida.

| — | Höjd på högst 15 cm och diameter på högst 25 cm. |
| --- | --- |

—

Höjd på högst 15 cm och diameter på högst 25 cm.

| — | Vikt mellan 0,5 och 3 kg. |
| --- | --- |

—

Vikt mellan 0,5 och 3 kg.

| 2. | Egenskaper för mjuk ost utan skorpa






  — | Morfologiska egenskaper: |
| --- | --- | --- |

2.

Egenskaper för mjuk ost utan skorpa

—

Morfologiska egenskaper:

Osten saluförs i förpackningar med en nettovikt på mellan 20 g och 1,5 kg.

Den mjuka osten är helt homogen och har ingen skorpa.

Föreslagen ändring

| 1. | Egenskaper för hel ost med skorpa






  — | Morfologiska egenskaper:







  — | Rund form, något konkav ovan- och undersida. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Egenskaper för hel ost med skorpa

—

Morfologiska egenskaper:

—

Rund form, något konkav ovan- och undersida.

| — | Höjd på högst 15 cm och diameter på högst 25 cm. |
| --- | --- |

—

Höjd på högst 15 cm och diameter på högst 25 cm.

| — | Vikt mellan 0,2 och 3 kg. |
| --- | --- |

—

Vikt mellan 0,2 och 3 kg.

| — | Osten kan även saluföras i bitar. |
| --- | --- |

—

Osten kan även saluföras i bitar.

| 2. | Egenskaper för mjuk ost utan skorpa






  — | Morfologiska egenskaper: |
| --- | --- | --- |

2.

Egenskaper för mjuk ost utan skorpa

—

Morfologiska egenskaper:

Osten saluförs i förpackningar med en nettovikt på mellan 20 g och 6 kg. Förpackningar med en nettovikt på över 1,5 kg är endast avsedda för restaurangverksamheter, distributionskedjor och industrin.

Den mjuka osten är helt homogen och har ingen skorpa.

Ändring 3

Rubriken ”Produktbeskrivning” 1. – Egenskaper för hel ost med skorpa

Motivering av ändringen

Det sista stycket i avsnittet, där det anges vilka olika former osten får förekomma i, stryks. Det anses lämpligare att låta dessa klargöranden ingå under rubrik 3.2, och där ange att osten kan saluföras i bitar, och under rubrik 3.6 om märkning där det kommer att anges att det är möjligt att saluföra osten i bitar under förutsättning att den är förpackad och konsumenten kan se var produkten har sitt ursprung.

Beskrivningen av hur bitar framställs liksom deras vikt – en framställning som motiveras av att man vill tillgodose konsumenternas efterfrågan på format i mindre storlek – stryks eftersom varken en vikt på mindre än 250 g eller bitarnas form påverkar kvaliteten på ”Queso de Valdeón”.

Ändringen berör punkt 4.2 i originalversionen av det sammanfattande dokumentet eller motsvarande.

Text som stryks i produktspecifikationen

Hel ost med skorpa kan även saluföras i bitar som framställs genom tvärsnitt längs cylinderns radie. Den naturliga skorpan bevaras och minsta vikt är 250 g.

Ändring 4

Rubriken ”Faktorer som bevisar att jordbruksprodukten kommer från det geografiska området”

Motivering av ändringen

Hela avsnittet skrivs om, framför allt för att det ska bli mer lättförståeligt och för att anpassa det till gällande föreskrifter.

Hänvisningarna till tillstånd och kontroller från kontrollorganets sida stryks för att inte bidra till att den fria rörligheten för varor och friheten att tillhandahålla tjänster begränsas.

Ändringen berör punkt 4.4 i originalversionen av det sammanfattande dokumentet eller motsvarande.

Nuvarande lydelse i produktspecifikationen

| — | Osten kan endast komma från ostmejerier och lagringslokaler som är inskrivna i kontrollorganets register. |
| --- | --- |

—

Osten kan endast komma från ostmejerier och lagringslokaler som är inskrivna i kontrollorganets register.

| — | Ostmejerierna och lagringslokalerna ska genomgå en första kontroll när de skrivs in i kontrollorganets register och därefter löpande kontroller för att de fortsatt ska få vara inskrivna i registren. |
| --- | --- |

—

Ostmejerierna och lagringslokalerna ska genomgå en första kontroll när de skrivs in i kontrollorganets register och därefter löpande kontroller för att de fortsatt ska få vara inskrivna i registren.

| — | Osten ska framställas enligt den metod som beskrivs i denna produktspecifikation. |
| --- | --- |

—

Osten ska framställas enligt den metod som beskrivs i denna produktspecifikation.

| — | Enbart de ostar som godkänts vid samtliga kontroller i enlighet med förfarandet får släppas ut på marknaden med ursprungsgaranti som certifieras med kontrollorganets överensstämmelsemärkning. |
| --- | --- |

—

Enbart de ostar som godkänts vid samtliga kontroller i enlighet med förfarandet får släppas ut på marknaden med ursprungsgaranti som certifieras med kontrollorganets överensstämmelsemärkning.

| — | Antalet kontrollmärken som kontrollorganet utfärdar till ostproduktionen baseras på den kvantitet mjölk som producerats och vikten på de olika typer av ostar som framställts. |
| --- | --- |

—

Antalet kontrollmärken som kontrollorganet utfärdar till ostproduktionen baseras på den kvantitet mjölk som producerats och vikten på de olika typer av ostar som framställts.

| — | De löpande kontrollerna och utvärderingarna grundas på en inledande analys av mjölken i ostkaret, inspektion av framställningsmetoden, granskning av dokumentationen, kontroll av lagren samt provtagning av slutprodukten. |
| --- | --- |

—

De löpande kontrollerna och utvärderingarna grundas på en inledande analys av mjölken i ostkaret, inspektion av framställningsmetoden, granskning av dokumentationen, kontroll av lagren samt provtagning av slutprodukten.

| — | Om det visar sig att kraven inte uppfylls utdöms de påföljder som föreskrivs i kontrollorganets interna regler. |
| --- | --- |

—

Om det visar sig att kraven inte uppfylls utdöms de påföljder som föreskrivs i kontrollorganets interna regler.

| — | Kontrollorganet för ett nominellt och kvantitativ register över numrerade identifieringsmärken, ägarbevis och antalet utfärdade intyg. |
| --- | --- |

—

Kontrollorganet för ett nominellt och kvantitativ register över numrerade identifieringsmärken, ägarbevis och antalet utfärdade intyg.

Föreslagen ändring

| — | Osten kan endast komma från ostmejerier och lagringslokaler som är registrerade och kontrollerade. |
| --- | --- |

—

Osten kan endast komma från ostmejerier och lagringslokaler som är registrerade och kontrollerade.

| — | Ostmejerierna och lagringslokalerna ska genomgå en första kontroll när de skrivs in i registren och därefter löpande kontroller för att de fortsatt ska få vara inskrivna i registren. |
| --- | --- |

—

Ostmejerierna och lagringslokalerna ska genomgå en första kontroll när de skrivs in i registren och därefter löpande kontroller för att de fortsatt ska få vara inskrivna i registren.

| — | Osten ska framställas enligt den metod som beskrivs enligt E i denna produktspecifikation. |
| --- | --- |

—

Osten ska framställas enligt den metod som beskrivs enligt E i denna produktspecifikation.

| — | Enbart de ostar som godkänts vid samtliga kontroller som föreskrivs under framställningsprocessen får släppas ut på marknaden med ursprungsgaranti som certifieras med den skyddade geografiska beteckningens märkning. |
| --- | --- |

—

Enbart de ostar som godkänts vid samtliga kontroller som föreskrivs under framställningsprocessen får släppas ut på marknaden med ursprungsgaranti som certifieras med den skyddade geografiska beteckningens märkning.

| — | De löpande kontrollerna och utvärderingarna grundas på en inledande analys av mjölken i ostkaret, inspektion av framställningsmetoden, granskning av dokumentationen, kontroll av lagren samt provtagning av slutprodukten. |
| --- | --- |

—

De löpande kontrollerna och utvärderingarna grundas på en inledande analys av mjölken i ostkaret, inspektion av framställningsmetoden, granskning av dokumentationen, kontroll av lagren samt provtagning av slutprodukten.

| — | Samtliga aktörer måste kunna fastställa








  a) | leverantör, mängd och ursprung för all mjölk som mottas, |
| --- | --- | --- |

—

Samtliga aktörer måste kunna fastställa

a)

leverantör, mängd och ursprung för all mjölk som mottas,

| b) | mottagare, mängd och destination för samtliga märkta ostar, |
| --- | --- |

b)

mottagare, mängd och destination för samtliga märkta ostar,

| c) | sambandet mellan den mjölk som mottas enligt led a och varje parti med märkta ostar som avses i led b. |
| --- | --- |

c)

sambandet mellan den mjölk som mottas enligt led a och varje parti med märkta ostar som avses i led b.

Ändring 5

Rubriken ”Framställningsmetod”

Motivering av ändringen

Den kortaste lagringstiden för ostar som framställs av pastöriserad mjölk ändras från en och en halv månad till en månad. Denna minskning har ingen inverkan på de naturliga mognadsprocesserna eller slutproduktens egenskaper, utan utgör en anpassning till hela ostars minskade vikt.

Ändringen berör punkt 4.5 i originalversionen av det sammanfattande dokumentet eller motsvarande.

Nuvarande lydelse i produktspecifikationen

Lagringstiden är minst två månader för ostar som framställs av råmjölk och minst en och en halv månad för ostar som framställs av pastöriserad mjölk.

Föreslagen ändring

Lagringstiden är minst två månader för ostar som framställs av råmjölk och minst en månad för ostar som framställs av pastöriserad mjölk.

Ändring 6

Rubriken ”Framställningsmetod”

Motivering av ändringen

Texten som rör ostarnas märkning och kontrollmärke stryks eftersom det är lämpligare att låta den informationen ingå under rubriken ”Märkning”. Se texten i ändringen av avsnittet ”Märkning”, där den nya placeringen av texten i produktspecifikationen anges.

Ändringen berör ingen punkt i originalversionen av det sammanfattande dokumentet eller motsvarande.

Text som stryks under rubriken ”Framställningsmetod” i produktspecifikationen

Precis före utsläppande på marknaden ska ostar och förpackningar för mjuka ostar utan skorpa förses med etikett och kontrollmärke.

Ändring 7

Rubriken ”Märkning”

Motivering av ändringen

Samtliga hänvisningar till möjligheten att saluföra osten i hel form, som mjuk ost utan skorpa och i bitar, under förutsättning att den är förpackad och konsumenten kan se vilket ursprung den har, flyttas till detta avsnitt.

Hänvisningar till tillstånd och kontroller från kontrollorganets sida stryks för att inte bidra till att den fria rörligheten begränsas.

Innehållet i vissa frivilliga uppgifter som bör finnas med preciseras, och logotypen för den skyddade geografiska beteckningen läggs till med tanke på att den inte återfinns i den nuvarande produktspecifikationen.

Den text som stryks under rubriken ”Framställningsmetod” enligt ändring 6 tas med här.

Texten omstruktureras för att den ska bli mer lättbegriplig.

Ändringen berör punkt 4.8 i originalversionen av det sammanfattande dokumentet eller motsvarande.

Nuvarande lydelse i produktspecifikationen

Etiketterna, som är specifika för varje registrerat kommersiellt företag, ska innehålla ”skyddad geografisk beteckning ’Queso de Valdeón’” samt kontrollorganets logotyp. De ska vara godkända av kontrollorganet.

Dessutom ska de åtföljas av överensstämmelsemärkningen för den skyddade geografiska beteckningen, det vill säga det numrerade kontrollmärke som utfärdas av kontrollorganet. Överensstämmelsemärkningen gör det möjligt att garantera produktens spårbarhet.

Det numrerade kontrollmärket ska fästas på ett sådant sätt att det inte kan återanvändas. Det ska innehålla uppgiften ”kontrollorgan för den skyddade geografiska beteckningen ’Queso de Valdeón’” och kontrollorganets logotyp.

I kvalitetsmanualen fastställer kontrollorganet närmare bestämmelser om användningen av överensstämmelsemärkningen för den skyddade geografiska beteckningen när det gäller storlek och var på produkten den ska placeras.

Föreslagen ändring

När ”Queso de Valdeón” saluförs får den förekomma som hel ost med skorpa, i bitar och som mjuk ost utan skorpa, under förutsättning att den är förpackad och att konsumenten kan se vilket ursprung den har.

De etiketter som den skyddade produkt som saluförs på marknaden är försedd med ska innehålla den skyddade geografiska beteckningens namn och logotyp.

Ostar som saluförs hela med skorpa och mjuka utan skorpa ska vara försedda med ett kontrollmärke med ett individuellt serienummer. Kontrollmärket innehåller den skyddade geografiska beteckningens namn och logotyp.

De ostar som saluförs i bitar ska utifrån etiketten kunna identifieras med hjälp av den skyddade geografiska beteckningens namn och logotyp samt hänvisningar som gör det möjligt att se ostens ursprung.

Före utsläppande på marknaden ska ostar och förpackningar för mjuka ostar utan skorpa förses med etikett och kontrollmärke.

Den skyddade geografiska beteckningens logotyp ser ut på följande sätt:

Image 18

Ändring 8

Rubriken ”Kontrollorgan”

Motivering av ändringen

Kontrollorgan, i egenskap av behörig myndighet, är Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León (Kastilien och Leóns jordbrukstekniska institut).

Ändringen berör punkt 4.7 i originalversionen av det sammanfattande dokumentet eller motsvarande.

Nuvarande lydelse i produktspecifikationen

Namn: Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida ”Queso de Valdeón”

| Adress: c/ El Cantón s/n, 24915-Posada de Valdeón (León) |
| --- |
| Tfn +34 987740514 |
| Fax +34 987740568 |

Adress: c/ El Cantón s/n, 24915-Posada de Valdeón (León)

Tfn +34 987740514

Fax +34 987740568

Kontrollorganet för den skyddade geografiska beteckningen ”Queso de Valdeón” uppfyller standarden EN 45011 (Certifieringsorgan – Allmänna krav vid certifiering av produkter).

Föreslagen ändring

Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León

| Ctra. de Burgos Km 119. Finca Zamadueñas |
| --- |
| 47071 Valladolid (E) |
| Tfn +34 983 412 034 |
| Fax + 34 983 412 040 |
| E-post: controloficial@itacyl.es |

Ctra. de Burgos Km 119. Finca Zamadueñas

47071 Valladolid (E)

Tfn +34 983 412 034

Fax + 34 983 412 040

E-post: controloficial@itacyl.es

Kontroll av att villkoren i denna produktspecifikation för den skyddade geografiska beteckningen ”Queso de Valdeón” iakttas omfattas av Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y Leóns behörighet, genom underavdelningen för livsmedelskvalitet och livsmedelsfrämjande, i enlighet med artikel 139 i lag nr 1/2014 av den 19 mars 2014 om jordbruket i Kastilien och León.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Queso de Valdeón”

EU-nr: PGI-ES-0267-AM01 – 5.7.2018

| SUB ( ) | SGB (X) |
| --- | --- |

SUB ( )

SGB (X)

1.   Namn

”Queso de Valdeón”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

De ostar som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Queso de Valdeón” är feta blåmögelostar som framställs av komjölk eller en blandning av komjölk och får- och/eller getmjölk, rå eller pastöriserad, genom mjölk- och enzymkoagulering. Ostar som framställs av råmjölk lagras i minst två månader och ostar som framställs av pastöriserad mjölk lagras i minst en månad. De förekommer som hela ostar med skorpa och som mjuka ostar utan skorpa.

| 1. | Egenskaper för hel ost med skorpa
  Morfologiska egenskaper
  Rund form, något konkav ovan- och undersida.
  Höjd på högst 15 cm och diameter på högst 25 cm.
  Vikt mellan 0,2 och 3 kg.
  Osten kan även saluföras i bitar.
  Fysikalisk-kemiska egenskaper
  Fetthalten i torrsubstansen är lägst 45 %.
  Vattenhalten är lägst 30 %.
  Salthalten är högst 3,5 %.
  Organoleptiska egenskaper
  Skorpan är naturlig, tunn, mjuk, gulaktig med inslag av grått.
  Snittytan har en slät textur med ett stort antal jämnt spridda, blågröna håligheter av olika storlek.
  Massan är elfenbensvit till gräddvit och mycket glänsande. Allt eftersom osten mognar framträder mögelkaraktären alltmer.
  Massan är inte särskilt elastisk och grynig, inte så fast, och är halvmjuk. Den smälter i munnen, har bra löslighet och är inte särskilt klibbig.
  Mellanlagrade ostar avger en lätt syrlig och mjölkig doft och en mycket karakteristisk mögeldoft.
  Allt eftersom ostarna mognar försvinner de mjölkiga inslagen och doften blir mer ihållande och intensiv. Kryddiga, fruktiga och till och med aromatiska dofter och aromer framträder, även om mögeldoften finns kvar.
  Smaken är stark, salt och pepprig, en aning eldig. Den blir mer utpräglad ju längre ostarna lagras och mer markant i och med att osten innehåller får- eller getmjölk.
  Lång eftersmak, i synnerhet när det gäller mer lagrade ostar. |
| --- | --- |

1.

Egenskaper för hel ost med skorpa

Rund form, något konkav ovan- och undersida.

Höjd på högst 15 cm och diameter på högst 25 cm.

Vikt mellan 0,2 och 3 kg.

Osten kan även saluföras i bitar.

Fetthalten i torrsubstansen är lägst 45 %.

Vattenhalten är lägst 30 %.

Salthalten är högst 3,5 %.

Skorpan är naturlig, tunn, mjuk, gulaktig med inslag av grått.

Snittytan har en slät textur med ett stort antal jämnt spridda, blågröna håligheter av olika storlek.

Massan är elfenbensvit till gräddvit och mycket glänsande. Allt eftersom osten mognar framträder mögelkaraktären alltmer.

Massan är inte särskilt elastisk och grynig, inte så fast, och är halvmjuk. Den smälter i munnen, har bra löslighet och är inte särskilt klibbig.

Mellanlagrade ostar avger en lätt syrlig och mjölkig doft och en mycket karakteristisk mögeldoft.

Allt eftersom ostarna mognar försvinner de mjölkiga inslagen och doften blir mer ihållande och intensiv. Kryddiga, fruktiga och till och med aromatiska dofter och aromer framträder, även om mögeldoften finns kvar.

Smaken är stark, salt och pepprig, en aning eldig. Den blir mer utpräglad ju längre ostarna lagras och mer markant i och med att osten innehåller får- eller getmjölk.

Lång eftersmak, i synnerhet när det gäller mer lagrade ostar.

| 2. | Egenskaper för mjuk ost utan skorpa
  Morfologiska egenskaper
  Osten saluförs i förpackningar med en nettovikt på mellan 20 g och 6 kg.
  Förpackningar med en nettovikt på över 1,5 kg är endast avsedda för restaurangverksamheter, distributionskedjor och industrin.
  Den mjuka osten är helt homogen och har ingen skorpa.
  Fysikalisk-kemiska egenskaper
  Fetthalten i torrsubstansen är lägst 45 %.
  Vattenhalten är lägst 30 %.
  Salthalten är högst 3,5 %.
  Organoleptiska egenskaper
  Ostmassan är elfenbensvit med blågröna nyanser och måttligt glänsande.
  Ostmassan blir krämigare ju varmare produkten är och har en smörliknande medelfast konsistens.
  Osten har en lätt syrlig och mjölkig doft, av mögelkaraktär, som är ihållande och intensiv.
  Ostmassan smälter fint i munnen, har bra löslighet och är medelklibbig.
  Den intensiva och peppriga smaken blir mer markant i och med att osten innehåller get- eller fårmjölk.
  Osten har en stark, salt smak med ett lätt pepprigt intryck.
  Lång eftersmak. |
| --- | --- |

2.

Egenskaper för mjuk ost utan skorpa

Osten saluförs i förpackningar med en nettovikt på mellan 20 g och 6 kg.

Förpackningar med en nettovikt på över 1,5 kg är endast avsedda för restaurangverksamheter, distributionskedjor och industrin.

Den mjuka osten är helt homogen och har ingen skorpa.

Fetthalten i torrsubstansen är lägst 45 %.

Vattenhalten är lägst 30 %.

Salthalten är högst 3,5 %.

Ostmassan är elfenbensvit med blågröna nyanser och måttligt glänsande.

Ostmassan blir krämigare ju varmare produkten är och har en smörliknande medelfast konsistens.

Osten har en lätt syrlig och mjölkig doft, av mögelkaraktär, som är ihållande och intensiv.

Ostmassan smälter fint i munnen, har bra löslighet och är medelklibbig.

Den intensiva och peppriga smaken blir mer markant i och med att osten innehåller get- eller fårmjölk.

Osten har en stark, salt smak med ett lätt pepprigt intryck.

Lång eftersmak.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

De lägsta analysvärdena, efter att olika sorters mjölk har blandats i ostkaret, är följande:

| — | Fetthalt: 3,5 %. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: 3,5 %.

| — | Protein: 3,1 %. |
| --- | --- |

—

Protein: 3,1 %.

| — | Torrsubstans: 12,0 %. |
| --- | --- |

—

Torrsubstans: 12,0 %.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Framställningen av osten, inklusive lagringen, äger rum i det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

När ”Queso de Valdeón” saluförs får den förekomma som hel ost med skorpa, i bitar och som mjuk ost utan skorpa, under förutsättning att den är förpackad och att konsumenten kan se vilket ursprung den har.

De etiketter som den skyddade produkt som saluförs på marknaden är försedd med ska innehålla den skyddade geografiska beteckningens namn och logotyp.

Ostar som saluförs hela med skorpa och mjuka utan skorpa ska vara försedda med ett kontrollmärke med ett individuellt serienummer. Kontrollmärket innehåller den skyddade geografiska beteckningens namn och logotyp.

De ostar som saluförs i bitar ska utifrån etiketten kunna identifieras med hjälp av den skyddade geografiska beteckningens namn och logotyp samt hänvisningar som gör det möjligt att se ostens ursprung.

Före utsläppande på marknaden ska ostar och förpackningar för mjuka ostar utan skorpa förses med etikett och kontrollmärke.

Den skyddade geografiska beteckningens logotyp ser ut på följande sätt:

Image 19

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kommunen Posada de Valdeón (i regionen León).

5.   Samband med det geografiska området

Sambandet mellan det geografiska området och produkten styrks av olika faktorer, t.ex. regionens särskilda klimat, den traditionella framställningsmetoden och anseendet.

”Queso de Valdeón” är uppkallad efter kommunen Posada de Valdeón, som ligger i nationalparken Picos de Europa. Området är omgivet av stora bergsmassiv, vilket gör det till ett helt avgränsat område. Bergsmassiven är Panderruedas-passet (1 450 m.ö.h.), Pontón-passet (1 311 m.ö.h.) och Pandetrave-passet (1 562 m.ö.h.).

Mitt bland dessa höga berg ligger en djup dalgång på i genomsnitt 650 meters höjd.

Klimatet i det avgränsade området kan beskrivas som typiskt bergsklimat. Vintrarna är långa och kalla, med många frostdagar (fler än 100 mellan november och april) och riklig nederbörd, ofta som snö. Somrarna är korta och svala, med en medeltemperatur som lägst på mellan 5 och 6 °C och högst 18 °C och riklig nederbörd (även om den är mindre riklig än under resten av året). Den relativa luftfuktigheten är hög under sommaren på grund av dimma.

Årsnederbörden är i genomsnitt 1 100 mm nere i dalen och 1 800 mm uppe i bergen.

Alla dessa faktorer, i kombination med förekomsten av grottor i regionen, har historiskt sett främjat utvecklingen av de särskilda egenskaperna när det gäller lagringen av ostarna, vilka framställts av råvaror som finns tillgängliga i det geografiska området på grund av den kuperade terrängen.

Det särskilda mikroklimatet i regionen, i samverkan med de traditionella framställningsmetoderna, är gynnsamt för utvecklingen av den inokulerade mikroflora som är karakteristisk för ostarna.

Produktens särskilda egenskaper är tydliga från första början med tanke på att det är en blåmögelost och att utseendet således skiljer sig från de ostar som framställs i regionen. Denna egenskap är särskilt tydlig när man betraktar massans snittyta, med blågröna håligheterna av olika storlek. Osten lagras under kyliga och mycket fuktiga förhållanden som motsvarar mognadsförhållandena i de grottor som används för detta ändamål i det geografiska området, vilket tar fram mögelkaraktären både när det gäller utseende, doft och smak.

Flera texter från 1800-talet och början av 1900-talet vittnar om den hantverksmässiga tillverkningen av de skyddade ostarna under dessa produktionsförhållanden. Nuförtiden, i Valle de Valdeón, samexisterar tillverkningsprocesser som liknar dem som användes för flera sekel sedan med andra processer som ny teknik har integrerats i. De grundläggande principerna för tillverkningsprocessen, som nämns i de vittnesmål som beskrivs i denna punkt, tillämpas dock fortfarande i sin helhet.

Ostproduktionen i Valle de Valdeón har sin början under förromersk tid, då getmjölk användes som råvara.

De första skriftliga beläggen för ostframställning i Valle de Valdeón är från mitten av 1800-talet. I sitt verk Diccionario (1845–1859) skriver Pascual Madoz om den här osten och om hur viktiga getterna var i byarna i Valle de Valdeón.

Under andra hälften av 1800-talet var ostframställningen mycket viktig i Valle de Valdeón. När djuren på sommaren var på bete på ängarna uppe i bergen framställde man osten direkt där uppe i stugorna, eller också transporterade man mjölken ner i dalen. Greven av Saint-Saud vittnade om detta år 1892: ”Valdeóns unga starka kvinnor beger sig dit upp morgon och kväll i träskor. De bär på en säck av getskinn. På vägen upp tar de med sig mat, och på vägen ner den mjölk som mjölkats där uppe”.

Flertalet vittnesmål visar att framställningen av blåmögelost i Valle de Valdéon, för att sälja den på de regionala marknaderna, utgjorde en betydande verksamhet från början av 1900-talet. Det från Doña Marmeta Pérez Marcos är särskilt relevant: ”Hela min familj kommer från Caín och även jag föddes där 1922. Mina föräldrar ärvde receptet från sina förfäder – ett recept som jag själv har följt fram till nyligen. Vi använde killinglöpe för att få 50–60 liter mjölk per dag att koagulera. Vi framställde ostar som väger lite över ett kilo. Vi gav oss iväg på åsnerygg för att sälja ostarna i Puentealmuey, som ligger mer än 5 mil härifrån. Precis efter kriget sålde vi dem för 36 pesetas per kilo. Vi började sälja ostar i Arenas de Cabrales först efter kriget. Ostarna framställdes av get- och fårmjölk, och lite komjölk, som vi tillsatte löpe i. När mjölken hade koagulerat placerade vi den i vad vi kallade ’arno’ och sedan i ett kar (’duerna’), där vi lät vasslen rinna av under två dagar. Vi tog ut dem och lade dem på brädor i fäbodarna för att låta dem torka. Efter 15 dagar var de färdiga. Men för att de skulle bli blå och goda lade vi dem i grottor. Efter en månad var osten utmärkt.”

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://www.itacyl.es/documents/20143/342640/2019_02_8+Pliego+Q+Valde%C3%B3n+.pdf/fbc379cc-8473-8829-744b-6baf02ed5ba7

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---