# Úřední věstník C 340/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 340 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 628. října 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 340

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 628. října 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | ECA |
| 2019/C 340/01 | Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2018, spolu s odpověďmi orgánů | 1 |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| 2019/C 340/02 | Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2018, spolu s odpověďmi Komise | 269 |

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

ECA

2019/C 340/01

Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2018, spolu s odpověďmi orgánů

1

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

2019/C 340/02

Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2018, spolu s odpověďmi Komise

269

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

ECA

| 8.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 340/1

---

Image 1

V souladu s ustanoveními čl. 287 odst. 1 a 4 SFEU a čl. 258 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a článek 43 nařízení Rady (EU) 2018/1877 ze dne 26. listopadu 2018 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond a zrušuje nařízení (EU) 2015/323

přijal Účetní dvůr Evropské unie na svém zasedání dne 18. července 2019

VÝROČNÍ ZPRÁVY

za rozpočtový rok 2018

Výroční zprávy spolu s odpověďmi orgánů a institucí na připomínky Účetního dvora byly předány orgánům udílejícím absolutorium a ostatním orgánům a institucím.

Členy Účetního dvora jsou:

Klaus-Heiner LEHNE (prezident), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZARU, Pietro RUSSO, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM, Viorel ȘTEFAN, Ivana MALETIĆ.

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ ROZPOČTU

(2019/C 340/01)

OBSAH

| Obecný úvod | 7 |
| --- | --- |

| Kapitola 1 | – Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace | 9 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 1

| Kapitola 2 | – Rozpočtové a finanční řízení | 35 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 2

| Kapitola 3 | – Rozpočet EU a dosahování výsledků | 55 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 3

| Kapitola 4 | – Příjmy | 111 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 4

| Kapitola 5 | – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost | 121 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 5

| Kapitola 6 | – Hospodářská, sociální a územní soudržnost | 135 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 6

| Kapitola 7 | – Přírodní zdroje | 159 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 7

| Kapitola 8 | – Bezpečnost a občanství | 179 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 8

| Kapitola 9 | – Globální Evropa | 187 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 9

| Kapitola 10 – | Správa | 197 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 10 –

| Odpovědi orgánů a institucí | 205 |
| --- | --- |

---

Obecný úvod

| 0.1. | Evropský účetní dvůr (EÚD) je orgánem (1) Evropské unie a externím auditorem finančních prostředků EU (2). V této funkci vystupujeme jako nezávislý ochránce finančních zájmů všech občanů EU, zejména tím, že pomáháme zdokonalovat finanční řízení EU. Další informace o naší činnosti naleznete v našich výročních zprávách o činnosti, zvláštních zprávách, situačních zprávách a stanoviscích k návrhům nových či aktualizovaných právních předpisů EU a k dalším rozhodnutím s významem pro finanční řízení (3). |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tato výroční zpráva je naší 42. výroční zprávou o plnění rozpočtu EU a týká se rozpočtového roku 2018. Evropskými rozvojovými fondy se zabývá samostatná výroční zpráva. |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Souhrnný rozpočet EU každoročně schvaluje Rada a Evropský parlament. Naše výroční zpráva je dle potřeby i s našimi zvláštními zprávami východiskem pro postup udělení absolutoria, během něhož Evropský parlament na doporučení Rady rozhoduje, zda Evropská komise náležitým způsobem plnila své povinnosti při plnění rozpočtu. Výroční zprávu zasíláme parlamentům členských států, Evropskému parlamentu a Radě, jakmile je zveřejněna. |
| --- | --- |

0.3.

| 0.4. | Hlavní částí naší zprávy je prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti konsolidované účetní závěrky EU a legality a správnosti operací. Toto prohlášení je doplněno zvláštními hodnoceními ke každé hlavní oblasti činnosti EU. |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Podobně jako v předchozích letech je i tento rok naše zpráva uspořádána následujícím způsobem:






  — | kapitola 1 obsahuje prohlášení o věrohodnosti a shrnutí výsledků našeho auditu, který se týkal spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací; |
| --- | --- | --- |

0.5.

—

kapitola 1 obsahuje prohlášení o věrohodnosti a shrnutí výsledků našeho auditu, který se týkal spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací;

| — | v kapitole 2 předkládáme analýzu rozpočtového a finančního řízení; |
| --- | --- |

—

v kapitole 2 předkládáme analýzu rozpočtového a finančního řízení;

| — | kapitola 3 se zaměřuje na to, o čem vypovídají ukazatele výkonnosti rozpočtu EU, dále jsou zde prezentovány významné výsledky uvedené v našich zvláštních zprávách z roku 2018 týkajících se výkonnosti a obsahuje rovněž analýzu realizace doporučení, která jsme předložili Komisi v našich zvláštních zprávách zveřejněných v roce 2015; |
| --- | --- |

—

kapitola 3 se zaměřuje na to, o čem vypovídají ukazatele výkonnosti rozpočtu EU, dále jsou zde prezentovány významné výsledky uvedené v našich zvláštních zprávách z roku 2018 týkajících se výkonnosti a obsahuje rovněž analýzu realizace doporučení, která jsme předložili Komisi v našich zvláštních zprávách zveřejněných v roce 2015;

| — | v kapitole 4 uvádíme naše zjištění o příjmech EU; |
| --- | --- |

—

v kapitole 4 uvádíme naše zjištění o příjmech EU;

| — | v kapitolách 5 až 10 se k hlavním okruhům stávajícího víceletého finančního rámce (VFR) (4) uvádějí výsledky našeho testování správnosti operací a prověřování výročních zpráv o činnosti Komise a dalších prvků jejích systémů vnitřní kontroly i jiných správních mechanismů. |
| --- | --- |

—

v kapitolách 5 až 10 se k hlavním okruhům stávajícího víceletého finančního rámce (VFR) (4) uvádějí výsledky našeho testování správnosti operací a prověřování výročních zpráv o činnosti Komise a dalších prvků jejích systémů vnitřní kontroly i jiných správních mechanismů.

| 0.6. | Jelikož k jednotlivým okruhům víceletého finančního rámce neexistují samostatné finanční výkazy, nejsou závěry uvedené v každé z kapitol výrokem auditora. V kapitolách jsou místo toho popsány významné skutečnosti týkající se jednotlivých okruhů víceletého finančního rámce. |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Naším cílem je předkládat připomínky v jasné a stručné formě. Ne vždy se ale můžeme vyhnout použití specifických termínů týkajících se EU, jejích politik a rozpočtu nebo oblasti účetnictví a auditu. Na naší internetové stránce jsme zveřejnili glosář s definicemi a vysvětlením většiny těchto termínů (5). Termíny, které jsou do glosáře zahrnuty, jsou při svém prvním výskytu v jednotlivých kapitolách vyznačeny kurzívou. |
| --- | --- |

0.7.

| 0.8. | V této zprávě jsou uvedeny také odpovědi Komise (a případně dalších orgánů a institucí EU) na naše připomínky. Jako externí auditor jsme povinni předložit svá auditní zjištění a učinit z nich nezbytné závěry, a poskytnout tak nezávislé a nestranné posouzení spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací. |
| --- | --- |

0.8.

---

(1)  EÚD byl jako orgán zřízen článkem 13 Smlouvy o fungování Evropské unie, známé také jako Maastrichtská smlouva (Úř. věst. C 191, 29.7.1992, s. 1). Původně byl však zřízen Bruselskou smlouvou v roce 1977 jako nový subjekt Společenství odpovědný za funkci externího auditora (Úř. věst. L 359, 31.12.1977, s. 1).

(2)  Články 285 až 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 47).

(3)  Dostupné na naší internetové stránce: www.eca.europa.eu

(4)  Nepředkládáme zvláštní posouzení výdajů v rámci okruhu 6 (Náhrady) ani výdajů mimo víceletý finanční rámec. Naše analýza okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) obsažená v kapitole 8 a okruhu 4 (Globální Evropa) obsažená v kapitole 9 nezahrnuje odhadovanou míru chyb.

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2018/GLOSSARY_AR_2018_CS.pdf

---

KAPITOLA 1

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

OBSAH

| Prohlášení o věrohodnosti předkládané Účetním dvorem Evropskému parlamentu a Radě – zpráva nezávislého auditora | I-XXX |
| --- | --- |

| Úvod | 1.1–1.5 |
| --- | --- |

| Úloha Evropského účetního dvora | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| Výdaje EU jsou významným nástrojem pro dosahování cílů politik | 1.4–1.5 |
| --- | --- |

| Auditní zjištění za rozpočtový rok 2018 | 1.6–1.41 |
| --- | --- |

| Spolehlivost účtů | 1.6–1.9 |
| --- | --- |

| Účetní závěrka nebyla zatížena významnými (materiálními) nesprávnostmi | 1.6–1.8 |
| --- | --- |

| Hlavní záležitosti auditu v souvislosti s finančními výkazy za rok 2018 | 1.9 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 1.10–1.32 |
| --- | --- |

| Náš audit se týká výdajů schválených Komisí v roce 2018 | 1.11–1.14 |
| --- | --- |

| Z výsledků našeho auditu roku 2018 vyplývá, že chyby jsou omezeny na konkrétní typy výdajů | 1.15 |
| --- | --- |

| Složitost pravidel a způsob, jakým jsou prostředky EU vypláceny, mají dopad na riziko výskytu chyb | 1.16–1.32 |
| --- | --- |

| Podávání informací o správnosti Komisí | 1.33–1.41 |
| --- | --- |

| Odhad míry chyb provedený Komisí se pohybuje mírně pod naším rozpětím | 1.35–1.36 |
| --- | --- |

| Jednotlivé prvky odhadu Komise nejsou vždy v souladu s našimi zjištěními | 1.37–1.39 |
| --- | --- |

| Riziko při uzávěrce závisí na budoucích opravách a zpětně získaných částkách | 1.40–1.41 |
| --- | --- |

| Případy podezření z podvodu postupujeme úřadu OLAF | 1.42–1.46 |
| --- | --- |

| Závěry | 1.47–1.49 |
| --- | --- |

| Výsledky auditů | 1.48-1.49 |
| --- | --- |

| Příloha 1.1 – Koncepce a metodika auditu | |
| --- | --- |

Příloha 1.1 – Koncepce a metodika auditu

Prohlášení o věrohodnosti předkládané Účetním dvorem Evropskému parlamentu a Radě – zpráva nezávislého auditora

Výrok

| I. | Provedli jsme audit:






  a) | konsolidované účetní závěrky Evropské unie, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů (1) a ze zpráv o plnění rozpočtu (2) za rozpočtový rok 2018, schválené Komisí 26. června 2019, |
| --- | --- | --- |

I.

a)

konsolidované účetní závěrky Evropské unie, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů (1) a ze zpráv o plnění rozpočtu (2) za rozpočtový rok 2018, schválené Komisí 26. června 2019,

| b) | legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, jak to vyžaduje článek 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |
| --- | --- |

b)

legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, jak to vyžaduje článek 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

Spolehlivost účtů

| Výrok o spolehlivosti účetní závěrky









  II. | Domníváme se, že konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie (EU) za rok 2018 zobrazuje věrně ve všech významných (materiálních) ohledech finanční situaci Evropské unie k 31. prosinci 2018, výsledky jejích činností, peněžní toky a změny čistých aktiv za daný rok v souladu s finančním nařízením a s účetními pravidly založenými na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor. |
| --- | --- |

Výrok o spolehlivosti účetní závěrky

II.

Legalita a správnost operací, na nichž se zakládá účetní závěrka

Příjmy

| Výrok o legalitě a správnosti příjmů









  III. | Podle našeho názoru jsou příjmy, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2018, ve všech významných (materiálních) ohledech legální a správné. |
| --- | --- |

Výrok o legalitě a správnosti příjmů

III.

Výdaje

| Výrok s výhradou o legalitě a správnosti výdajů









  IV. | Podle našeho názoru, s výhradou vlivu skutečnosti uvedené ve východisku pro výrok s výhradou o legalitě a správnosti výdajů, jsou výdaje schválené v účetní závěrce za rozpočtový rok 2018 ve všech významných (materiálních) ohledech legální a správné. |
| --- | --- |

Výrok s výhradou o legalitě a správnosti výdajů

IV.

Východisko pro vyjádření výroku

| V. | Audit jsme provedli v souladu s mezinárodními auditorskými standardy (ISA) a etickými kodexy vydanými Mezinárodní federací účetních (IFAC) a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí (ISSAI) vydanými Mezinárodní organizací nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI). Naše odpovědnost na základě těchto standardů je podrobněji popsána v oddíle „Odpovědnost auditora za audit konsolidované účetní závěrky a uskutečněných operací“. Splnili jsme rovněž požadavky na nezávislost a dodrželi etické požadavky stanovené Etickým kodexem pro auditory a účetní znalce vydaným Radou pro mezinárodní etické standardy účetních (IESBA). Domníváme se, že důkazní informace, které jsme získali, poskytují dostatečný a vhodný základ pro vyjádření našeho výroku. |
| --- | --- |

V.

Východisko pro výrok s výhradou o legalitě a správnosti výdajů

| VI. | V roce 2018 jsme zjistili, že výdaje s vysokým rizikem (zejména výdaje na základě úhrad, na něž se vztahují složitá pravidla) (3) jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. Náš odhad míry chyb pro výdaje s vysokým rizikem činí 4,5 %. Odhadovaná celková míra chyb (2,6 %) zůstává i nadále stále nad naším prahem významnosti (materiality), ale nemá rozsáhlý dopad. Výdaje s nízkým rizikem, které představují hlavně nárokové platby a které podléhají zjednodušeným/méně složitým pravidlům, nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb (4). |
| --- | --- |

VI.

Hlavní záležitosti auditu

| Posuzovali jsme možný dopad vystoupení Spojeného království z Evropské unie na účetní závěrku za rok 2018









  VII. | Dne 29. března 2017 Spojené království formálně oznámilo Evropské radě svůj záměr vystoupit z EU. Dne 10. dubna 2019 Evropská rada souhlasila s prodloužením lhůty pro vystoupení Spojeného království z EU (5) o dobu nezbytně nutnou, v jakémkoli případě ale nejpozději do 31. října 2019. V souladu s rozhodnutím Rady má Spojené království vystoupit z EU k prvnímu dni měsíce následujícího po dokončení ratifikačních postupů, nebo dne 1. listopadu 2019, podle toho, co nastane dříve. Spojené království až do nového dne vystoupení zůstane členským státem s veškerými právy a povinnostmi podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii a bude mít právo své oznámení kdykoliv odvolat. |
| --- | --- |

Posuzovali jsme možný dopad vystoupení Spojeného království z Evropské unie na účetní závěrku za rok 2018

VII.

| VIII. | Jak je uvedeno v bodě II, byla konsolidovaná účetní závěrka EU za rok 2018 vypracována tak, aby zobrazovala finanční situaci EU k 31. prosinci 2018 a výsledky jejích činností, peněžní toky a změny čistých aktiv za rok 2018. Konsolidovaná účetní závěrka za rok 2018 odráží stav jednání se Spojeným královstvím k 31. prosinci 2018. K uvedenému datu i ke dni, kdy jsme ukončili svou auditní práci, bylo Spojené království stále členským státem EU. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Nezjistili jsme žádné události související s procesem vystoupení z EU, které by si vyžádaly úpravy podle mezinárodního účetního standardu pro události po datu účetní závěrky (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Budeme i nadále posuzovat možný dopad vystoupení Spojeného království z Evropské unie na konsolidovanou účetní závěrku EU. Budoucí konsolidovaná účetní závěrka EU bude muset odrážet stav nebo efekt procesu vystoupení. V době, kdy jsme dokončili svůj audit účetní závěrky za rok 2018, nebylo dosud známo, zda Spojené království skutečně z EU vystoupí, a pakliže ano, k jakému datu a za jakých podmínek. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Za stávající situace neexistuje žádný finanční dopad, který by bylo třeba v konsolidované účetní závěrce EU za rok 2018 vykázat. Dospěli jsme k závěru, že účetní závěrka k 31. prosinci 2018 věrně zobrazuje stav procesu vystoupení k tomuto datu. |
| --- | --- |

XI.

Posuzovali jsme závazek týkající se důchodů a jiných zaměstnaneckých požitků

| XII. | Rozvaha EU zahrnuje závazek týkající se důchodů a jiných zaměstnaneckých požitků v hodnotě 80,5 miliardy EUR ke konci roku 2018. Jde o jeden z nejvýznamnějších závazků rozvahy, na nějž připadá více než třetina všech závazků roku 2018 ve výši 235,9 miliardy EUR. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Větší část tohoto závazku týkajícího se důchodů a jiných zaměstnaneckých požitků (70 miliard EUR) souvisí s důchodovým systémem úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie (PSEO). Závazek zaúčtovaný v účetní závěrce odráží částku, jež by musela být vložena do penzijního fondu, pokud by takový fond byl ustaven, aby hradil stávající závazky ze starobních důchodů (7). Kromě starobních důchodů pokrývá i invalidní důchody a důchody vyplácené vdovám nebo sirotkům úředníků EU. Požitky vyplácené v rámci důchodového systémů se účtují na vrub rozpočtu EU. Členské státy společně ručí za platbu požitků a úředníci přispívají na náklady související s financováním tohoto systému jednou třetinou. Výpočet tohoto závazku provádí jménem účetního Komise Eurostat za použití parametrů stanovených pojistněmatematickými poradci Komise. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Druhou nejvýznamnější částí závazku týkajícího se důchodů a jiných zaměstnaneckých požitků (8,7 miliardy EUR) je odhadovaný závazek EU vůči společnému systému nemocenského pojištění (JSIS). Tento závazek plyne z nákladů na zdravotní péči o zaměstnance EU, jež musí být placeny po ukončení jejich služebního poměru (po odečtení jejich příspěvků). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | V rámci našeho auditu jsme u důchodového závazku hodnotili pojistněmatematické předpoklady a výsledné ocenění. Při tomto hodnocení jsme vycházeli z práce externích pojistněmatematických odborníků na vypracování studie týkající se důchodového závazku a závazku vůči společnému systému nemocenského pojištění. Kontrolovali jsme číselné údaje, pojistněmatematické parametry, výpočet závazku i prezentaci v rozvaze a příloze ke konsolidované účetní závěrce. Jak se uvádí v příloze 2.9 ke konsolidované účetní závěrce, Komise i nadále pracovala na posílení svých procesů pro výpočet závazku týkajícího se zaměstnaneckých požitků, což budeme dále sledovat. |
| --- | --- |

XV.

Posoudili jsme významné odhady na konci roku uvedené v účetní závěrce

| XVI. | Na konci roku 2018 činila odhadovaná hodnota způsobilých výdajů, které již příjemcům vznikly, ale příjemci je zatím nevykázali, 99,8 miliardy EUR (konec roku 2017: 100,9 miliardy EUR). Tyto částky byly zaúčtovány jako výdaje příštích období (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Ke konci roku 2018 činila odhadovaná částka v účetní závěrce EU, která nebyla využita prostřednictvím finančních nástrojů v rámci sdíleného řízení a režimů podpory, 6,5 miliardy EUR (konec roku 2017: 4,7 miliardy EUR); v rozvaze je uvedena v položce „Ostatní zálohy členským státům“. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Pro posouzení těchto odhadů na konci roku jsme prověřovali systém, který Komise zavedla pro výpočet při oddělení účetních období a také jeho správnost a úplnost v těch generálních ředitelstvích, kde je prováděna většina plateb. Během auditní práce na vzorku faktur a plateb předběžného financování jsme prověřovali příslušné výpočty při oddělení účetních období a zaměřili se přitom na riziko zkreslení časově rozlišených částek. Účetní útvary Komise jsme požádali o dodatečné vysvětlení k obecné metodice pro stanovení těchto odhadů. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Dospěli jsme k závěru, že odhad celkové částky výdajů příštích období a ostatních záloh členským státům v konsolidované rozvaze je realistický. |
| --- | --- |

XIX.

Ostatní záležitosti

| XX. | Za poskytnutí „ostatních informací“ odpovídá vedení. Tímto výrazem se rozumí dokument „Finanční výkazy – diskuse a analýza“, ale nikoliv konsolidovaná účetní závěrka a související zpráva auditora. Náš výrok ke konsolidované účetní závěrce se k těmto ostatním informacím nevztahuje a my k nim nevydáváme žádný závěr uvádějící ujištění. V souvislosti s auditem konsolidované účetní závěrky je naší povinností si tyto ostatní informace přečíst a uvážit, zda jsou ve významné (materiální) míře nekonzistentní s konsolidovanou účetní závěrkou nebo poznatky, které jsme získali v průběhu auditu, nebo se jinak jeví být významně (materiálně) zkresleny. Pokud dospějeme k závěru, že ostatní informace jsou významně (materiálně) zkresleny, jsme povinni tuto skutečnost uvést v naší zprávě. V této souvislosti nemáme žádné připomínky, které bychom museli uvést. |
| --- | --- |

XX.

Odpovědnost vedení

| XXI. | Podle článků 310 až 325 SFEU a podle finančního nařízení je vedení odpovědné za vypracování a prezentaci konsolidované účetní závěrky EU na základě mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor a za legalitu a správnost operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Součástí této odpovědnosti vedení je navrhnout, zavést a provádět vnitřní kontrolní systém relevantní pro sestavení a prezentaci účetní závěrky, jež neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou. Vedení je rovněž odpovědné za zajištění toho, aby činnosti, finanční operace a informace zobrazené v účetní závěrce byly v souladu s příslušnými předpisy. Konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka EU sestavena, nese Komise (článek 317 SFEU). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Při sestavování konsolidované účetní závěrky je vedení povinno posoudit, zda je EU schopna nepřetržitě trvat, a pokud je to relevantní, vysvětlit a popsat v účetní závěrce záležitosti týkající se jejího nepřetržitého trvání a použít účetnictví založené na předpokladu nepřetržitého trvání subjektu, s výjimkou případu, kdy má v úmyslu subjekt zrušit nebo ukončit svou činnost, resp. kdy nemá jinou reálnou možnost než tak učinit. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Za dohled nad procesem účetního výkaznictví EU odpovídá Komise. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Podle finančního nařízení (hlava XIII) musí účetní Komise předložit konsolidovanou účetní závěrku EU k auditu nejprve v její předběžné podobě do 31. března následujícího roku a její konečnou verzi do 31. července. Předběžná účetní závěrka by již měla poskytovat věrný a poctivý obraz finanční situace EU. Je proto nezbytně nutné, aby všechny položky zaúčtované v předběžné účetní závěrce byly prezentovány jako konečné výpočty, jež nám umožní provést naši práci v souladu s hlavou XIV finančního nařízení a v daných lhůtách. Ke změnám mezi předběžnou a konečnou účetní závěrkou by za standardních okolností mělo dojít pouze v důsledku našich připomínek. |
| --- | --- |

XXIV.

Odpovědnost auditora za audit konsolidované účetní závěrky a uskutečněných operací

| XXV. | Naším cílem je získat přiměřenou jistotu, že konsolidovaná účetní závěrka EU neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti a že uskutečněné operace jsou legální a správné, a na základě našeho auditu předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Přiměřená jistota je velká míra jistoty, nicméně není zárukou, že audit ve všech případech odhalí existenci případné významné (materiální) nesprávnosti nebo případu nesouladu. K těm může docházet v důsledku podvodů nebo chyb a považují se za významné (materiální), pokud lze reálně předpokládat, že by jednotlivě nebo v souhrnu mohly ovlivnit ekonomická rozhodnutí přijatá na základě konsolidované účetní závěrky EU. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Pokud jde o příjmy, při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) vycházíme z makroekonomických souhrnných ukazatelů, na jejichž základě jsou tyto zdroje vypočteny, a posuzujeme systémy, které Komise používá pro zpracování těchto ukazatelů až do okamžiku, kdy jsou příspěvky členských států přijaty a zahrnuty do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a analyzujeme tok cel a poplatků do okamžiku, kdy příslušné částky obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v účetní závěrce. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Pokud jde o výdaje, kontrolujeme platební operace v okamžiku, kdy vznikly, byly zaznamenány a schváleny. Tato kontrola se vztahuje na všechny kategorie plateb kromě záloh v okamžiku, kdy jsou provedeny. Zálohové platby se kontrolují, když příjemce prostředků poskytne podklady k jejich řádnému využití a orgán či subjekt tyto podklady přijme zúčtováním zálohové platby, na což může dojít až v následujícím roce. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Při provádění auditu v souladu se standardy ISA a ISSAI je naší povinností uplatňovat během celého auditu odborný úsudek a zachovávat profesní skepticismus. Dále je naší povinností:






  a) | identifikovat a vyhodnotit rizika významných (materiálních) nesprávností v konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné (materiální) míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právních předpisů EU. Navrhujeme a provádíme auditorské postupy reagující na tato rizika a získáváme dostatečné a vhodné důkazní informace, abychom na jejich základě mohli vyjádřit výrok. Případy významných (materiálních) nesprávnosti nebo nesouladu, k nimž došlo v důsledku podvodu, se odhalují obtížněji než případy způsobené chybou, protože součástí podvodu mohou být tajné dohody, falšování, úmyslná opomenutí, nepravdivá prohlášení nebo obcházení vnitřních kontrol. U těchto případů tudíž hrozí vyšší riziko, že nebudou odhaleny. |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

identifikovat a vyhodnotit rizika významných (materiálních) nesprávností v konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné (materiální) míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právních předpisů EU. Navrhujeme a provádíme auditorské postupy reagující na tato rizika a získáváme dostatečné a vhodné důkazní informace, abychom na jejich základě mohli vyjádřit výrok. Případy významných (materiálních) nesprávnosti nebo nesouladu, k nimž došlo v důsledku podvodu, se odhalují obtížněji než případy způsobené chybou, protože součástí podvodu mohou být tajné dohody, falšování, úmyslná opomenutí, nepravdivá prohlášení nebo obcházení vnitřních kontrol. U těchto případů tudíž hrozí vyšší riziko, že nebudou odhaleny.

| b) | seznámit se s vnitřním kontrolním systémem účetní jednotky relevantním pro audit v takovém rozsahu, abychom mohli navrhnout vhodné auditorské postupy, ale nikoli abychom mohli vyjádřit výrok o účinnosti vnitřního kontrolního systému. |
| --- | --- |

b)

seznámit se s vnitřním kontrolním systémem účetní jednotky relevantním pro audit v takovém rozsahu, abychom mohli navrhnout vhodné auditorské postupy, ale nikoli abychom mohli vyjádřit výrok o účinnosti vnitřního kontrolního systému.

| c) | posoudit vhodnost použitých účetních pravidel, přiměřenost provedených účetních odhadů a vysvětlující a popisné informace, které v této souvislosti vedení účetní jednotky uvedlo v účetní závěrce. |
| --- | --- |

c)

posoudit vhodnost použitých účetních pravidel, přiměřenost provedených účetních odhadů a vysvětlující a popisné informace, které v této souvislosti vedení účetní jednotky uvedlo v účetní závěrce.

| d) | posoudit, zda je vhodné, že vedení použilo účetnictví založené na předpokladu stálého trvání účetní jednotky, a zda s ohledem na získané důkazní informace existuje významná (materiální) nejistota související s událostmi nebo podmínkami, které mohou zásadním způsobem zpochybnit schopnost subjektu nepřetržitě trvat. Jestliže dojdeme k závěru, že taková významná (materiální) nejistota existuje, je naší povinností ve zprávě upozornit na vysvětlující a popisné informace uvedené v této souvislosti v konsolidované účetní závěrce, a pokud tyto vysvětlující a popisné informace nejsou dostatečné, vyjádřit modifikovaný výrok. Naše závěry vycházejí z důkazních informací, které jsme získali do data naší zprávy. Nicméně budoucí události a podmínky mohou vést k tomu, že subjekt přestane nepřetržitě trvat. |
| --- | --- |

d)

posoudit, zda je vhodné, že vedení použilo účetnictví založené na předpokladu stálého trvání účetní jednotky, a zda s ohledem na získané důkazní informace existuje významná (materiální) nejistota související s událostmi nebo podmínkami, které mohou zásadním způsobem zpochybnit schopnost subjektu nepřetržitě trvat. Jestliže dojdeme k závěru, že taková významná (materiální) nejistota existuje, je naší povinností ve zprávě upozornit na vysvětlující a popisné informace uvedené v této souvislosti v konsolidované účetní závěrce, a pokud tyto vysvětlující a popisné informace nejsou dostatečné, vyjádřit modifikovaný výrok. Naše závěry vycházejí z důkazních informací, které jsme získali do data naší zprávy. Nicméně budoucí události a podmínky mohou vést k tomu, že subjekt přestane nepřetržitě trvat.

| e) | vyhodnocovat celkovou prezentaci, členění a obsah konsolidované účetní závěrky, včetně vysvětlujících a popisných informací, a dále to, zda konsolidovaná účetní závěrka věrně prezentuje podkladové operace a události. |
| --- | --- |

e)

vyhodnocovat celkovou prezentaci, členění a obsah konsolidované účetní závěrky, včetně vysvětlujících a popisných informací, a dále to, zda konsolidovaná účetní závěrka věrně prezentuje podkladové operace a události.

| f) | získávat dostatečné a vhodné důkazní informace o finančních údajích účetních jednotek, jejichž údaje se v rámci Evropské unie konsolidují, aby bylo možné vyjádřit výrok ke konsolidované účetní závěrce a operacím, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Odpovídáme za řízení a provedení auditu a související dohled a neseme výhradní odpovědnost za výrok auditora. |
| --- | --- |

f)

získávat dostatečné a vhodné důkazní informace o finančních údajích účetních jednotek, jejichž údaje se v rámci Evropské unie konsolidují, aby bylo možné vyjádřit výrok ke konsolidované účetní závěrce a operacím, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Odpovídáme za řízení a provedení auditu a související dohled a neseme výhradní odpovědnost za výrok auditora.

| XXIX. | Naší povinností je informovat vedení mimo jiné o plánovaném rozsahu a načasování auditu a o významných zjištěních, včetně zjištěných významných nedostatků ve vnitřním kontrolním systému. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Ze záležitostí, o nichž jsme informovali Komisi a ostatní kontrolované subjekty, vybíráme ty, které byly pro audit konsolidované účetní závěrky za běžné období nejvýznamnější, a které tudíž představují hlavní záležitosti auditu běžného období. Tyto záležitosti popisujeme v naší zprávě, pokud právní předpisy jejich zveřejnění nezakazují nebo jestliže v krajně výjimečném případě usoudíme, že bychom o dané záležitosti neměli v naší zprávě informovat, protože lze reálně očekávat, že možné negativní dopady zveřejnění převáží nad přínosem z hlediska veřejného zájmu. |
| --- | --- |

XXX.

18. července 2019

Klaus-Heiner LEHNE

předseda

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

Úvod

Úloha Evropského účetního dvora

| 1.1. | Jsme nezávislým auditorem EU. V souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie (SFEU):






  a) | vydáváme stanovisko k účetní závěrce EU, |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

vydáváme stanovisko k účetní závěrce EU,

| b) | kontrolujeme, zda je rozpočet EU využíván v souladu s příslušnými právními předpisy a nařízeními, |
| --- | --- |

b)

kontrolujeme, zda je rozpočet EU využíván v souladu s příslušnými právními předpisy a nařízeními,

| c) | podáváme zprávy o hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti výdajů EU (9), |
| --- | --- |

c)

podáváme zprávy o hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti výdajů EU (9),

| d) | vyjadřujeme se k legislativním návrhům s finančním dopadem. |
| --- | --- |

d)

vyjadřujeme se k legislativním návrhům s finančním dopadem.

| 1.2. | Práce, kterou provádíme pro účely prohlášení o věrohodnosti (vysvětleno v 
  příloze 1.1
  ), je naplněním prvního a druhého cíle. Ve většině výdajových oblastí EU (10) se práce, kterou vykonáváme v souvislosti s výroční zprávou, rovněž zabývá hospodárností, efektivností a účinností výdajů. Informujeme o různých aspektech systému zavedeného Komisí k zajištění řádného vydávání prostředků EU (11). Souhrnně je tato auditní práce rovněž klíčovým vstupem pro naše stanoviska k navrhovaným právním předpisům. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V této kapitole výroční zprávy uvádíme:






  a) | obecné informace k našemu prohlášení o věrohodnosti a přehled našich zjištění a závěrů o spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací, |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

obecné informace k našemu prohlášení o věrohodnosti a přehled našich zjištění a závěrů o spolehlivosti účetní závěrky a správnosti operací,

| b) | informace o případech podezření z podvodu, které postupujeme úřadu OLAF, |
| --- | --- |

b)

informace o případech podezření z podvodu, které postupujeme úřadu OLAF,

| c) | shrnutí naší koncepce auditu (viz
  příloha 1.1
  ). |
| --- | --- |

c)

shrnutí naší koncepce auditu (viz
  příloha 1.1
  ).

Výdaje EU jsou významným nástrojem pro dosahování cílů politik

| 1.4. | Výdaje EU jsou důležitým – ale nikoliv jediným – nástrojem k dosažení cílů politik. K dalším důležitým nástrojům patří tvorba právních předpisů a volný pohyb zboží, služeb, kapitálu a osob v rámci EU. V roce 2018 činily výdaje EU 156,7 miliardy EUR (12), což odpovídá 2,2 % celkových souhrnných veřejných výdajů členských států EU a 1,0 % hrubého národního důchodu EU (viz
  rámeček 1.1
  ).






  Rámeček 1.1


  Výdaje EU v roce 2018 jako podíl hrubého národního důchodu (HND) a výdajů vládních institucí
















  Zdroj: | HND členských států: roční účetní závěrka Evropské komise za rok 2018 – Příloha A – Příjmy; výdaje vládních institucí členských států: Eurostat — roční národní účty; výdaje EU: Evropská komise – konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Rámeček 1.1

Výdaje EU v roce 2018 jako podíl hrubého národního důchodu (HND) a výdajů vládních institucí

Image 2

Zdroj:

HND členských států: roční účetní závěrka Evropské komise za rok 2018 – Příloha A – Příjmy; výdaje vládních institucí členských států: Eurostat — roční národní účty; výdaje EU: Evropská komise – konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018.

| 1.5. | Prostředky EU jsou příjemcům vypláceny formou jednorázových plateb/ročních splátek nebo jako řada plateb v rámci víceletých výdajových režimů. V roce 2018 činily platby z rozpočtu EU celkem 126,8 (13) miliardy EUR a tvořily je jednorázové, průběžné nebo konečné platby a také 29,9 miliardy EUR na předběžné financování. Jak ukazuje
  rámeček 1.2
  , největší podíl rozpočtu EU připadl na „přírodní zdroje“, po nichž následovaly „soudržnost“ a „konkurenceschopnost“.






  Rámeček 1.2


  Platby roku 2018 podle okruhů víceletého finančního rámce (VFR)









  VFR 1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost („konkurenceschopnost“)
  VFR 1b – Hospodářská, sociální a územní soudržnost („soudržnost“)
  VFR 2 – Přírodní zdroje
  VFR 3 – Bezpečnost a občanství
  VFR 4 – Globální Evropa
  VFR 5 – Správa
  VFR 6 – Náhrady („Ostatní“)







  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Rámeček 1.2

Platby roku 2018 podle okruhů víceletého finančního rámce (VFR)

Image 3

VFR 1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost („konkurenceschopnost“)

VFR 1b – Hospodářská, sociální a územní soudržnost („soudržnost“)

VFR 2 – Přírodní zdroje

VFR 3 – Bezpečnost a občanství

VFR 4 – Globální Evropa

VFR 5 – Správa

VFR 6 – Náhrady („Ostatní“)

Zdroj:

EÚD.

Auditní zjištění za rozpočtový rok 2018

Spolehlivost účtů

Účetní závěrka nebyla zatížena významnými (materiálními) nesprávnostmi

| 1.6. | Naše připomínky se týkají konsolidované účetní závěrky (14) („účetní závěrky“) Evropské unie za rozpočtový rok 2018. Obdrželi jsme ji spolu s prohlášením účetního k auditu dne 26. června 2019, tj. před konečnou lhůtou pro podání, kterou stanoví finanční nařízení (15). K účetní závěrce je přiložen dokument „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ (16). Na tuto analýzu se výrok auditora nevztahuje. V souladu s auditorskými standardy jsme však posuzovali, nakolik informace v ní uvedené odpovídají informacím uvedeným v účetní závěrce. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Z účetní závěrky zveřejněné Komisí vyplývá, že k 31. prosinci 2018 činily celkové závazky 235,9 miliardy EUR oproti 174,4 miliardy EUR celkových aktiv. Hospodářský výsledek za rok 2018 činí 13,9 miliardy EUR. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Při auditu jsme zjistili, že účetní závěrka není zatížena významnými (materiálními) nesprávnostmi. Připomínky k rozpočtovému a finančnímu řízení finančních prostředků EU předkládáme v kapitole 2. |
| --- | --- |

1.8.

Hlavní záležitosti auditu v souvislosti s finančními výkazy za rok 2018

| 1.9. | Hlavní záležitosti auditu jsou skutečnosti, které byly podle našeho odborného úsudku při auditu účetní závěrky za běžné období nejvýznamnější. Zabývali jsme se jimi v rámci auditu finančních výkazů jako celku a při formulaci souvisejícího výroku, ale nepředkládáme k nim samostatný výrok. V souladu s mezinárodním standardem nejvyšších kontrolních institucí (ISSAI) 1701 informujeme o hlavních záležitostech auditu v našem prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

1.9.

Správnost operací

| 1.10. | Zkoumáme příjmy a výdaje EU a posuzujeme, zda jsou v souladu s příslušnými právními předpisy. Výsledky auditu příjmů předkládáme v kapitole 4 a výsledky auditu výdajů v kapitolách 5 až 10. |
| --- | --- |

1.10.

Náš audit se týká výdajů schválených Komisí v roce 2018

| 1.11. | V rámci auditu jsme prověřovali operace, na nichž se zakládá účetní závěrka EU. U výdajů sestávaly z převodů prostředků z rozpočtu EU určených konečným příjemcům financování EU. Prověřujeme výdaje v okamžiku, kdy koneční příjemci prostředků EU realizovali činnosti nebo jim vznikly náklady a kdy Komise tyto výdaje schválila („schválené výdaje“). V praxi to znamená, že základní soubor operací zahrnuje průběžné a konečné platby. Částky předběžného financování jsme nezkoumali, pokud nebyly zúčtovány v roce 2018. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Jak upozorňujeme v naší výroční zprávě za rok 2017, mají změny v odvětvových právních předpisech na období 2014–2020 týkající se „soudržnosti“ dopad na to, co Komise v této oblasti považuje za „schválené výdaje“ (17). Od roku 2017 náš kontrolovaný základní soubor pro tento okruh VFR tudíž tvoří konečné platby (včetně částek předběžného financování, které byly zúčtovány) na období 2007–2013 a výdaje pokryté účetní závěrkou, kterou každoročně schvaluje Komise, za období 2014–2020 (viz body 2–4
  přílohy 1.1
  a body 6.7–6.8). To znamená, že jsme testovali operace, u nichž již byla na úrovni členského státu provedena veškerá příslušná nápravná opatření v souvislosti s chybami, které tyto členské státy zjistily. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Rámeček 1.3
  zobrazuje rozdělení kontrolovaného základního souboru za rok 2018 na jednorázové, průběžné (pokud byly schváleny Komisí) a konečné platby, zúčtování předběžného financování a roční rozhodnutí schválit účetní závěrku. Náš kontrolovaný základní soubor za rok 2018 dosáhl celkové hodnoty 120,6 miliardy EUR. V případě „soudržnosti“ budou průběžné platby provedené v roce 2018 za období 2014–2020 zahrnuty do našeho základního souboru v následujícím roce, jakmile Komise účetní závěrku schválí přijetím rozhodnutí o roční uzávěrce.






  Rámeček 1.3


  Srovnání našeho kontrolovaného základního souboru (120,6 miliardy EUR) a výdajů EU (156,7 miliardy(1) EUR) podle okruhů VFR za rok 2018















  (1) | V důsledku zaokrouhlení činí platby podle jednotlivých okruhů VFR celkem 156,6 namísto 156,7. |
| --- | --- | --- |

1.13.

Rámeček 1.3

Srovnání našeho kontrolovaného základního souboru (120,6 miliardy EUR) a výdajů EU (156,7 miliardy(1) EUR) podle okruhů VFR za rok 2018

Image 4

(1)

V důsledku zaokrouhlení činí platby podle jednotlivých okruhů VFR celkem 156,6 namísto 156,7.

| (2) | U „soudržnosti“ zahrnuje částka předběžného financování 47,4 miliardy EUR průběžné platby na programová období 2007–2013 a 2014–2020 ve výši 37,4 miliardy EUR. V souladu s naším přístupem k této oblasti nejsou tyto platby součástí námi kontrolovaného základního souboru pro výroční zprávu za rok 2018. |
| --- | --- |

(2)

U „soudržnosti“ zahrnuje částka předběžného financování 47,4 miliardy EUR průběžné platby na programová období 2007–2013 a 2014–2020 ve výši 37,4 miliardy EUR. V souladu s naším přístupem k této oblasti nejsou tyto platby součástí námi kontrolovaného základního souboru pro výroční zprávu za rok 2018.

| Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD.

| 1.14. | Rámeček 1.4
  ilustruje, že letos připadá největší podíl našeho celkového základního souboru na „přírodní zdroje“ (48,2 %), po nichž následuje „soudržnost“ (19,6 %) a „konkurenceschopnost“ (14,8 %).






  Rámeček 1.4
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

1.14.

Rámeček 1.4

Image 5

Zdroj:

EÚD.

Z výsledků našeho auditu roku 2018 vyplývá, že chyby jsou omezeny na konkrétní typy výdajů

| 1.15. | Pokud jde o správnost příjmů a výdajů EU, jsou naše hlavní zjištění tato:






  a) | V příjmech nebyla zjištěna významná (materiální) míra chyb. Systémy související s příjmy byly obecně účinné, ale hlavní vnitřní kontroly tradičních vlastních zdrojů (TZV), které jsme posuzovali v Komisi a v některých členských státech, byly pouze částečně účinné (bod 4.22); |
| --- | --- | --- |

1.15.

a)

V příjmech nebyla zjištěna významná (materiální) míra chyb. Systémy související s příjmy byly obecně účinné, ale hlavní vnitřní kontroly tradičních vlastních zdrojů (TZV), které jsme posuzovali v Komisi a v některých členských státech, byly pouze částečně účinné (bod 4.22);

| b) | U výdajů z našich důkazních informací celkově vyplývá, že míra chyb byla významná (materiální). Míru chyb ve výdajích jako celku odhadujeme na 2,6 % (18), významná (materiální) míra chyb se však omezovala především na výdaje podléhající složitým pravidlům (především výdaje v podobě úhrad nákladů) (viz body 1.19–1.21), které představovaly přibližně 50,6 % kontrolovaného základního souboru. Námi odhadovaná celková míra chyb se ve srovnání s minulým rokem mírně zvýšila (viz
  rámeček 1.5
  ).






  Rámeček 1.5


  Odhadovaná míra chyb (2016–2018)















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

b)

U výdajů z našich důkazních informací celkově vyplývá, že míra chyb byla významná (materiální). Míru chyb ve výdajích jako celku odhadujeme na 2,6 % (18), významná (materiální) míra chyb se však omezovala především na výdaje podléhající složitým pravidlům (především výdaje v podobě úhrad nákladů) (viz body 1.19–1.21), které představovaly přibližně 50,6 % kontrolovaného základního souboru. Námi odhadovaná celková míra chyb se ve srovnání s minulým rokem mírně zvýšila (viz
  rámeček 1.5
  ).

Rámeček 1.5

Odhadovaná míra chyb (2016–2018)

Image 6

Zdroj:

EÚD.

Chyba představuje odhadovaný objem finančních prostředků, které neměly být z rozpočtu EU vyplaceny, protože nebyly použity v souladu s platnými předpisy EU, a nebyly tedy ve shodě buď s tím, čeho Rada a Parlament pomocí příslušných právních předpisů EU chtěly dosáhnout, nebo s konkrétními vnitrostátními pravidly v členských státech.

Složitost pravidel a způsob, jakým jsou prostředky EU vypláceny, mají dopad na riziko výskytu chyb

| 1.16. | Na základě analýzy rizika vycházející z výsledků minulých auditů jsme náš základní soubor uskutečněných operací rozdělili na výdaje s vysokým rizikem a nízkým rizikem. Výsledky auditu roku 2018 potvrzují naše zjištění z předchozích let – totiž že způsob vyplácení prostředků má dopad na riziko chyb.






  — | Riziko chyb je vysoké u výdajů, které podléhají složitým pravidlům. Týká se to zejména úhradových plateb, kde příjemci musí předkládat žádost o úhradu způsobilých nákladů, jež jim vznikly. Příjemci musí proto doložit nejen to, že provádějí činnost způsobilou pro podporu, ale také musí předložit informace, že jim vznikly náklady, o jejichž úhradu mohou žádat. Přitom jsou povinni dodržovat složitá pravidla určující, o úhradu čeho lze žádat (způsobilost) a co se považuje za řádně vzniklé náklady (např. zadávání veřejných zakázek nebo pravidla státní podpory). |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

Riziko chyb je vysoké u výdajů, které podléhají složitým pravidlům. Týká se to zejména úhradových plateb, kde příjemci musí předkládat žádost o úhradu způsobilých nákladů, jež jim vznikly. Příjemci musí proto doložit nejen to, že provádějí činnost způsobilou pro podporu, ale také musí předložit informace, že jim vznikly náklady, o jejichž úhradu mohou žádat. Přitom jsou povinni dodržovat složitá pravidla určující, o úhradu čeho lze žádat (způsobilost) a co se považuje za řádně vzniklé náklady (např. zadávání veřejných zakázek nebo pravidla státní podpory).

| — | Riziko chyb je nižší u výdajů, které podléhají zjednodušeným/méně složitým pravidlům. Tento typ výdajů zahrnuje hlavně nárokové platby, kde příjemci obdrží platbu, pokud splní určité podmínky. Tyto platby s sebou nesou nižší míru rizika chyb, pokud stanovené podmínky nejsou příliš složité. |
| --- | --- |

—

Riziko chyb je nižší u výdajů, které podléhají zjednodušeným/méně složitým pravidlům. Tento typ výdajů zahrnuje hlavně nárokové platby, kde příjemci obdrží platbu, pokud splní určité podmínky. Tyto platby s sebou nesou nižší míru rizika chyb, pokud stanovené podmínky nejsou příliš složité.

| 1.17. | Také v roce 2018 jsme zjistili, že výdaje s nízkým rizikem (hlavně nárokové výdaje) (19) nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami, ale výdaje s vysokým rizikem (hlavně výdaje v podobě úhrad nákladů) jsou i nadále zatíženy významnou (materiální) mírou chyb (
  rámeček 1.6
  ).






  Rámeček 1.6


  Rozdělení výdajů za rok 2018 na výdaje s nízkým rizikem a s vysokým rizikem
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

1.17.

Rámeček 1.6

Rozdělení výdajů za rok 2018 na výdaje s nízkým rizikem a s vysokým rizikem

Image 7

Zdroj:

EÚD.

Přibližně 50 % našeho kontrolovaného základního souboru není zatíženo významnou (materiální) mírou chyb

| 1.18. | U 49,4 % našeho kontrolovaného základního souboru jsme na základě naší auditní práce dospěli k závěru, že odhadovaná míra chyb je podobně jako v roce 2017 pod 2 % prahem významnosti (materiality). Výdaje s nízkým rizikem zahrnují hlavně nárokové platby a správní výdaje (viz
  rámeček 1.7
  ). Nárokové platby zahrnují studentská stipendia a stipendia na výzkum („konkurenceschopnost“ – kapitola 5), přímou podporu pro zemědělce („přírodní zdroje“ – kapitola 7) a rozpočtovou podporu pro nečlenské země EU („Globální Evropa“ – kapitola 9). Správní výdaje představují především platy a důchody zaměstnanců EU („správa“ – kapitola 10).






  Rámeček 1.7


  Rozdělení výdajů s vysokým rizikem a nízkým rizikem podle okruhů VFR (1)















  (1) | V důsledku zaokrouhlení činí výdaje s nízkým rizikem celkem 59,5 namísto 59,6. |
| --- | --- | --- |

1.18.

Rámeček 1.7

Rozdělení výdajů s vysokým rizikem a nízkým rizikem podle okruhů VFR (1)

Image 8

(1)

V důsledku zaokrouhlení činí výdaje s nízkým rizikem celkem 59,5 namísto 59,6.

| Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD.

U výdajů se složitými podmínkami způsobilosti přetrvává významná (materiální) míra chyb

| 1.19. | Zjistili jsme, že pokud jsou platné podmínky složité, riziko chyb je vyšší. To platí pro výdaje v podobě úhrad nákladů a v malé míře i pro výdaje odvozené od nároků, pokud se na ně vztahují složité podmínky (např. u některých režimů rozvoje venkova). Na tento typ výdajů s vysokým rizikem připadá zhruba 50,6 % kontrolovaného základního souboru. Související míru chyb odhadujeme na 4,5 % (2017: 3,7 %), což přesahuje 2 % práh významnosti (materiality) (viz
  rámeček 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Většina úhradových výdajů EU se vynakládá na výzkumné projekty („konkurenceschopnost“ – kapitola 5), projekty související se zaměstnaností („soudržnost“ – kapitola 6), projekty regionálního rozvoje nebo rozvoje venkova („soudržnost“ – kapitola 6 a „přírodní zdroje“ – kapitola 7) a rozvojové projekty v nečlenských zemích EU („Globální Evropa“ – kapitola 9) (viz
  rámeček 1.7
  ). |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Tato složitost vede k chybám, jež ovlivňují náš závěr týkající se „konkurenceschopnosti“ (viz bod 5.35), „soudržnosti“ (viz bod 6.71) a „přírodních zdrojů“ (viz bod 7.37). |
| --- | --- |

1.21.

U výdajů na „konkurenceschopnost“, „soudržnost“ a „přírodní zdroje“ jsme zjistili významnou (materiální míru chyb)

| 1.22. | Letos podobně jako za rok 2017 předkládáme zvláštní posouzení čtyř okruhů VFR: „konkurenceschopnost“, „soudržnost“, „přírodní zdroje“ a „správa“. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Míru chyb v ostatních výdajových oblastech, včetně „bezpečnosti a občanství“ (kapitola 8) a „Globální Evropy“ (kapitola 9), neodhadujeme. Výdaje, jichž se týká naše prohlášení o věrohodnosti v těchto dvou oblastech, činily v úhrnu 11,0 miliardy EUR (9,1 % výdajů prověřovaných v rámci našeho auditu). Práce provedená v těchto oblastech i nadále přispívá k našim celkovým závěrům za rok 2018. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | „Konkurenceschopnost“ (kapitola 5): naše odhadovaná míra chyb je nižší než v posledních dvou letech. Stejně jako v předchozích letech zůstávají výdaje na výzkum vysoce rizikovou oblastí a hlavním zdrojem chyb. Chyby ve výdajích na výzkum zahrnují různé kategorie nezpůsobilých nákladů (zejména přímé osobní náklady a ostatní přímé náklady, nepřímé náklady a náklady na subdodávky). |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | „Soudržnost“ (kapitola 6): výdajům v této oblasti dominují úhrady. Hlavním typem chyb zjišťovaných auditními orgány byly nezpůsobilé náklady a porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek. U těchto chyb orgány členských států uplatňovaly opravy, aby snížily míry zbytkových chyb programů pod 2 % práh významnosti (materiality). Zjistili jsme však zároveň chyby, které orgány členských států neodhalily, jako například porušení pravidel EU pro státní podporu. Ani orgány členského státu, ani dosud Komise neuplatnily v souvislosti s těmito chybami žádné opravy. Na základě chyb, které jsme buďto my, nebo auditní orgány odhalili, a po započtení všech relevantních finančních oprav odhadujeme, že míra chyb je významná (materiální). |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | „Přírodní zdroje“ (kapitola 7): tato oblast je jako celek zatížena významnou (materiální) mírou chyb. Přímé platby z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), na něž připadá 71,8 % výdajů v této oblasti, však významnou (materiální) mírou chyb zatíženy nejsou. Přímé platby zemědělcům jsou nárokové výdaje, kterým prospělo zjednodušení pravidel pro způsobilost půdy a účinný kontrolní systém (IACS – Integrovaný administrativní a kontrolní systém), který umožňuje provádět automatizované křížové kontroly různých databází. V ostatních výdajových oblastech nacházíme trvale významnou (materiální) míru chyb (rozvoj venkova, tržní opatření EZZF, rybolov, životní prostředí a opatření v oblasti klimatu). Výdaje v těchto oblastech se většinou proplácejí formou úhrady nákladů a vztahují se na ně složité podmínky způsobilosti. Nezpůsobilí příjemci, činnosti nebo vykázané náklady a poskytnutí nepřesných informací o ploše nebo zvířatech se na odhadované míře chyb v tomto okruhu VFR podílejí z více než poloviny. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | „Správa“ (kapitola 10): tato oblast není zatížena významnou (materiální) mírou chyb. Většina správních výdajů má podobu platů, důchodů a příspěvků vyplácených institucemi, orgány a subjekty EU. |
| --- | --- |

1.27.

Nejvíce k odhadované míře chyb u výdajů, na které se vztahují složitá pravidla, i nadále přispívají chyby ve způsobilosti

| 1.28. | Podobně jako v předchozích letech jsme se blíže zaměřili na typy chyb zjištěné u výdajů, na které se vztahují složitá pravidla (jde zejména o úhradové výdaje), protože jde o oblast, v níž přetrvává zatížení významnou (materiální) mírou chyb.
  Rámeček 1.8
  uvádí odhadovanou míru chyb 4,5 % za rok 2018 u vysoce rizikových (hlavně úhradových) výdajů v rozdělení podle typů chyb. Zde jsou rovněž uvedeny příslušné údaje pro odhad k roku 2017 (3,7 %) a 2016 (4,8 %).






  Rámeček 1.8


  Podíl na odhadované míře chyb u vysoce rizikových (hlavně úhradových) výdajů za rok 2018 v rozdělení podle typů chyb
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

1.28.

Rámeček 1.8

Podíl na odhadované míře chyb u vysoce rizikových (hlavně úhradových) výdajů za rok 2018 v rozdělení podle typů chyb

Image 9

Zdroj:

EÚD.

| 1.29. | U vysoce rizikových výdajů měly největší podíl na odhadované míře chyb za rok 2018 „soudržnost“ (43,0 %), následovaná „rozvojem venkova, tržními opatřeními EZZF, rybolovem, životním prostředím a opatřeními v oblasti klimatu“ v rámci „přírodních zdrojů“ (30,2 %), dále „konkurenceschopnost“ (12,2 %) a „Globální Evropa“ (4,5 %). |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Podobně jako v předchozích letech se na odhadované míře chyby u vysoce rizikových výdajů podílely nejvíce chyby ve způsobilosti (tj. nezpůsobilé náklady ve výkazech nákladů a nezpůsobilé projekty, činnosti nebo příjemci). Jejich dopad se však ve srovnání s rokem 2017 (2018: 68 %; 2017: 93 %) snížil. Důvodem bylo to, že v roce 2018 jsme zjistili výrazně vyšší počet chyb v oblasti veřejných zakázek, pravidel pro státní podporu a postupech udělování grantů. Tyto chyby přispěly 16 % k naší odhadované míře chyb pro výdaje s vysokým rizikem (2017: 1 %) a vyskytovaly se hlavně u „soudržnosti“ a „přírodních zdrojů“. |
| --- | --- |

1.30.

| 1.31. | V tomto roce představovaly výdaje schválené v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti 74 % celkových výdajů za oblast „soudržnosti“. Operace spolufinancované z těchto fondů jsou více náchylné k chybám při zadávání veřejných zakázek (viz body 6.26–6.28). |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | Většina administrativních chyb ze strany zprostředkujících subjektů (20) se vyskytla u „soudržnosti“ a „přírodních zdrojů“ (viz kategorie „ostatní“ v 
  rámečku 6.2
  a kategorie „administrativní chyby“
  rámečku 7.2
  ). Mezi takovéto chyby patří nesprávný výpočet výše podpory. |
| --- | --- |

1.32.

Podávání informací o správnosti Komisí

| 1.33. | Podle článku 317 SFEU nese za plnění rozpočtu EU konečnou odpovědnost Komise, která řídí výdaje EU společně s členskými státy (21). Komise se zodpovídá ze svých kroků ve třech zprávách, které dohromady tvoří „integrovaný balíček účetního výkaznictví“ (22):






  a) | konsolidovaná účetní závěrka EU (předběžná v březnu, konečná v červnu), |
| --- | --- | --- |

1.33.

a)

konsolidovaná účetní závěrka EU (předběžná v březnu, konečná v červnu),

| b) | výroční zpráva o řízení a výkonnosti pro rozpočet EU (AMPR) (bez předběžné verze, konečná verze v červnu), |
| --- | --- |

b)

výroční zpráva o řízení a výkonnosti pro rozpočet EU (AMPR) (bez předběžné verze, konečná verze v červnu),

| c) | zpráva o následné kontrole opatření přijatých v návaznosti na absolutorium předchozího rozpočtového roku (červenec). |
| --- | --- |

c)

zpráva o následné kontrole opatření přijatých v návaznosti na absolutorium předchozího rozpočtového roku (červenec).

| 1.34. | V souladu s naší strategií na období 2018–2020 vycházíme při formulaci našeho prohlášení o věrohodnosti z koncepce nepřímého vykazování (attestation approach), což znamená, že máme v budoucnu v úmyslu poskytnout ujištění ohledně prohlášení (vedení) Komise. Vycházíme přitom z našich zkušeností z uplatňování tohoto přístupu od roku 1994 při auditu spolehlivosti účetní závěrky. Pokud jde o správnost operací, na nichž se zakládá účetní závěrka, pracujeme s Komisí na definování podmínek nutných pro přechod na tento přístup. Je důležité, aby byly informace pro kompilaci a kontrolu k dispozici včas (23). |
| --- | --- |

1.34.

Odhad míry chyb provedený Komisí se pohybuje mírně pod naším rozpětím

| 1.35. | V AMPR Komise předkládá pro operace, na nichž se zakládá účetní závěrka za rok 2018, své posouzení rizika v době platby. Riziko v době platby představuje odhad Komise ohledně částky, která nebyla v okamžiku platby proplacena podle platných pravidel. Tento údaj se nejvíce blíží naší odhadované míře chyb. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Rámeček 1.9
  uvádí údaje Komise pro riziko v době platby spolu s naším rozpětím odhadu míry chyb. Odhad rizika v době platby provedený Komisí za rok 2018 se pohybuje mírně pod naším rozpětím a činí 1,7 %. Námi odhadovaná míra chyb činí 2,6 % (2017: 2,4 %) v rozpětí 1,8 % až 3,4 %.






  Rámeček 1.9


  Odhad rizika v době platby provedený Komisí ve srovnání s naším odhadem
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

1.36.

Rámeček 1.9

Odhad rizika v době platby provedený Komisí ve srovnání s naším odhadem

Image 10

Zdroj:

EÚD.

Jednotlivé prvky odhadu Komise nejsou vždy v souladu s našimi zjištěními

| 1.37. | Komise používá prohlášení o věrohodnosti svých generálních ředitelů z jejich výročních zpráv o činnosti (AAR) jako východisko pro své obecné posouzení rizika v době platby v jednotlivých oblastech politiky. Riziko v době platby vychází zejména z výsledků kontrol ex post provedených Komisí v oblastech s přímým nebo nepřímým řízením nebo vnitrostátními orgány v oblastech se sdíleným řízením.
  Rámeček 1.10
  uvádí příklad základu pro zjištění rizika v době platby pro různé výdajové oblasti.






  Rámeček 1.10


  Základ pro odhad rizika v době platby provedený Komisí












  — | „Konkurenceschopnost“ – Pro program Horizont 2020 společný auditní útvar Komise (CAS) vybírá reprezentativní vzorek výkazů nákladů v průměru jednou za rok a půl. Tento útvar odhaduje riziko v době platby na základě výsledků auditů uzavřených do konce roku 2018. Pro odhad za rok 2018 generální ředitelství zabývající se výzkumem použila auditní výsledky na základě vzorků nákladů od počátku programu až do konce února 2018. U sedmého rámcového programu (programu, který předcházel Horizontu 2020) se auditní výsledky týkají výdajů, k nimž došlo v letech před rokem 2016. |
| --- | --- | --- |

1.37.

Rámeček 1.10

Základ pro odhad rizika v době platby provedený Komisí

—

„Konkurenceschopnost“ – Pro program Horizont 2020 společný auditní útvar Komise (CAS) vybírá reprezentativní vzorek výkazů nákladů v průměru jednou za rok a půl. Tento útvar odhaduje riziko v době platby na základě výsledků auditů uzavřených do konce roku 2018. Pro odhad za rok 2018 generální ředitelství zabývající se výzkumem použila auditní výsledky na základě vzorků nákladů od počátku programu až do konce února 2018. U sedmého rámcového programu (programu, který předcházel Horizontu 2020) se auditní výsledky týkají výdajů, k nimž došlo v letech před rokem 2016.

| — | „Soudržnost“ – Většina výdajů z roku 2018 dosud neprošla celým cyklem kontrol. GŘ REGIO a GŘ EMPL proto odhadly příslušné riziko v době platby buď použitím potvrzené zbytkové celkové míry chyb pro výdaje (výdaje z rozpočtového roku 2016–2017), nebo zbytkové celkové míry chyb vykázané auditními orgány za rozpočtový rok 2017–2018 (podle toho, který údaj byl vyšší). |
| --- | --- |

—

„Soudržnost“ – Většina výdajů z roku 2018 dosud neprošla celým cyklem kontrol. GŘ REGIO a GŘ EMPL proto odhadly příslušné riziko v době platby buď použitím potvrzené zbytkové celkové míry chyb pro výdaje (výdaje z rozpočtového roku 2016–2017), nebo zbytkové celkové míry chyb vykázané auditními orgány za rozpočtový rok 2017–2018 (podle toho, který údaj byl vyšší).

| — | „Přírodní zdroje“ – GŘ AGRI využívá národní kontrolní statistiky, které mu poskytují platební agentury. Toto generální ředitelství rovněž provádí úpravy na základě výsledků auditů certifikačních orgánů a na zároveň na základě svých vlastních kontrol a odborného úsudku, aby získalo upravenou míru chyb pro přímé platby, rozvoj venkova a tržní opatření. |
| --- | --- |

—

„Přírodní zdroje“ – GŘ AGRI využívá národní kontrolní statistiky, které mu poskytují platební agentury. Toto generální ředitelství rovněž provádí úpravy na základě výsledků auditů certifikačních orgánů a na zároveň na základě svých vlastních kontrol a odborného úsudku, aby získalo upravenou míru chyb pro přímé platby, rozvoj venkova a tržní opatření.

| — | „Globální Evropa“ – Komise u svého odhadu rizika v době platby pro tuto oblast vychází hlavně ze studie míry zbytkových chyb, kterou si každoročně objednává k vypracování GŘ DEVCO a GŘ NEAR. Cílem této studie je odhadnout míru chyb, které unikly všem řídicím kontrolám. Studie míry zbytkových chyb pro daný rok (rok n) vychází ze zakázek ukončených v období od 1. září roku n-1 do 31. srpna roku n. Ze studie jsou však vyřazeny zakázky, u nichž poslední příslušné operace byly provedeny před více než pěti lety nebo takové, u nichž není možné realizovat potřebné práce. |
| --- | --- |

—

„Globální Evropa“ – Komise u svého odhadu rizika v době platby pro tuto oblast vychází hlavně ze studie míry zbytkových chyb, kterou si každoročně objednává k vypracování GŘ DEVCO a GŘ NEAR. Cílem této studie je odhadnout míru chyb, které unikly všem řídicím kontrolám. Studie míry zbytkových chyb pro daný rok (rok n) vychází ze zakázek ukončených v období od 1. září roku n-1 do 31. srpna roku n. Ze studie jsou však vyřazeny zakázky, u nichž poslední příslušné operace byly provedeny před více než pěti lety nebo takové, u nichž není možné realizovat potřebné práce.

| — | „Správa“ – riziko v době platby vychází z výsledků kontrol výdajů za rok 2018. |
| --- | --- |

—

„Správa“ – riziko v době platby vychází z výsledků kontrol výdajů za rok 2018.

| 1.38. | Komise předkládá výši rizika za konkrétní uskupení oblastí politiky, nikoliv za okruh VFR (24). V 
  rámečku 1.11
  vedle sebe uvádíme naši odhadovanou míru chyb za okruhy VFR, pro něž předkládáme zvláštní posouzení, s jednotlivými prvky celkového odhadu Komise. Zohledňujeme přitom rozdíl mezi způsobem, jakým odhadujeme míru chyb, a způsobem, jakým Komise předkládá své údaje v AMPR (25).






  Rámeček 1.11


  Srovnání našeho odhadu míry chyb s odhadem rizika v době platby provedeném Komisí pro jednotlivé okruhy VFR (4)















  (1) | Generální ředitelství a útvary Komise: CNECT, EAC, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD a TAXUD. Některá generální ředitelství byla přidělena pod vícero okruhů VFR (EACEA, ECHO a INEA). |
| --- | --- | --- |

1.38.

Rámeček 1.11

Srovnání našeho odhadu míry chyb s odhadem rizika v době platby provedeném Komisí pro jednotlivé okruhy VFR (4)

Image 11

(1)

Generální ředitelství a útvary Komise: CNECT, EAC, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD a TAXUD. Některá generální ředitelství byla přidělena pod vícero okruhů VFR (EACEA, ECHO a INEA).

| (2) | GŘ REGIO, INEA a GŘ EMPL |
| --- | --- |

(2)

GŘ REGIO, INEA a GŘ EMPL

| (3) | GŘ AGRI, CLIMA, ENV a MARE. |
| --- | --- |

(3)

GŘ AGRI, CLIMA, ENV a MARE.

| (4) | U správních výdajů jsme ani my, ani Komise nezjistili významnou (materiální) míru chyb. |
| --- | --- |

(4)

U správních výdajů jsme ani my, ani Komise nezjistili významnou (materiální) míru chyb.

| 1.39. | Zjistili jsme, že:






  — | u „konkurenceschopnosti“ se celkový odhad rizika v době platby pro tento okruh VFR (1,6 %), který jsme vypočetli na základě informací obsažených v AMPR, pohybuje v rozpětí naší odhadované míry chyb (viz body 5.36 a 5.38). |
| --- | --- | --- |

1.39.

—

u „konkurenceschopnosti“ se celkový odhad rizika v době platby pro tento okruh VFR (1,6 %), který jsme vypočetli na základě informací obsažených v AMPR, pohybuje v rozpětí naší odhadované míry chyb (viz body 5.36 a 5.38).

| — | u „soudržnosti“ celkový odhad Komise pro okruh VFR (26) činí (1,7) %, což se pohybuje pod naším rozpětím odhadované míry chyb (viz body 6.56 a 6.74). |
| --- | --- |

—

u „soudržnosti“ celkový odhad Komise pro okruh VFR (26) činí (1,7) %, což se pohybuje pod naším rozpětím odhadované míry chyb (viz body 6.56 a 6.74).

| — | u „přírodních zdrojů“ je celkový odhad rizika v době platby pro tento okruh VFR (2,1 %), který jsme vypočetli na základě informací obsažených v AMPR, podobně jako odhady Komise pro výdaje v rámci společné zemědělské politiky jako celku a pro přímé platby, v souladu s naším závěrem (viz body 1.38 a 7.37–7.38). |
| --- | --- |

—

u „přírodních zdrojů“ je celkový odhad rizika v době platby pro tento okruh VFR (2,1 %), který jsme vypočetli na základě informací obsažených v AMPR, podobně jako odhady Komise pro výdaje v rámci společné zemědělské politiky jako celku a pro přímé platby, v souladu s naším závěrem (viz body 1.38 a 7.37–7.38).

Riziko při uzávěrce závisí na budoucích opravách a zpětně získaných částkách

| 1.40. | Komise v AMPR předkládá další ukazatel správnosti nazývaný riziko při uzávěrce. Jedná se o riziko v době platby (viz bod 1.36) minus odhadované budoucí opravy a zpětně získané částky, jejichž provedení očekávají správci prostředků EU ve vztahu k výdajům z roku 2018 v dalším roce nebo dalších letech stávajících programů. |
| --- | --- |

1.40.

| 1.41. | K přípravě odhadu budoucích oprav a zpětně získaných částek využívá Komise historický průměr, který vychází z operací uskutečněných v průběhu předchozích let. Aby však byl relevantní pro stávající programy, Komise ve svých interních pokynech vyžaduje, aby generální ředitelství historické průměry upravovala nebo případně využívala jinou vhodnou metodu stanovení odhadu a aby ve svých výročních zprávách o činnosti o takovýchto úpravách spolu s použitým přístupem informovala. V roce 2018 většina generálních ředitelství Komise své historické průměry upravila. |
| --- | --- |

1.41.

Případy podezření z podvodu postupujeme úřadu OLAF

| 1.42. | V boji proti podvodům, které postihují rozpočet EU, těsně spolupracujeme s Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Předáváme úřadu OLAF veškerá podezření z podvodu, korupce nebo jiné nelegální činnosti postihující finanční zájmy EU, která zjistíme v průběhu naší auditní práce (včetně našich auditů výkonnosti), nebo na základě informací, jež nám přímo poskytnou třetí strany. Úřad OLAF tyto případy následně dále sleduje a rozhoduje, zda zahájit vyšetřování, a dle potřeb spolupracuje s orgány členských států. |
| --- | --- |

1.42.

| 1.43. | V roce 2018:






  a) | jsme pro účely naší auditní práce na výroční zprávě posuzovali správnost 728 operací a dále jsme vypracovali 35 zvláštních zpráv, |
| --- | --- | --- |

1.43.

a)

jsme pro účely naší auditní práce na výroční zprávě posuzovali správnost 728 operací a dále jsme vypracovali 35 zvláštních zpráv,

| b) | úřadu OLAF jsme oznámili 9 případů podezření z podvodu zjištěných v průběhu našich auditů (13 v roce 2017); úřadu OLAF jsme neoznámili žádný případ na základě informací poskytnutých třetími stranami (v roce 2017 to bylo šest případů). |
| --- | --- |

b)

úřadu OLAF jsme oznámili 9 případů podezření z podvodu zjištěných v průběhu našich auditů (13 v roce 2017); úřadu OLAF jsme neoznámili žádný případ na základě informací poskytnutých třetími stranami (v roce 2017 to bylo šest případů).

| 1.44. | V roce 2018 se případy podezření z podvodu, které jsme zjistili v souvislosti s naší prací a postoupili úřadu OLAF, nejčastěji týkaly umělého vytváření nutných podmínek pro financování EU, vykazování nákladů, které nesplňovaly kritéria způsobilosti, a nesrovnalostí v zadávání veřejných zakázek. Některé z případů podezření z podvodu, které jsme postoupili úřadu OLAF, obsahovaly více nesprávností. |
| --- | --- |

1.44.

| 1.45. | V roce 2018 jsme úřadu OLAF postoupili devět případů zjištěných v souvislosti s naší auditní prací. Úřad OLAF zahájil dvě vyšetřování. U sedmi případů pak úřad OLAF vyšetřování nezahájil, a to z jednoho z následujících důvodů:






  — | úřad OLAF usoudil, že by se jimi měl zabývat vnitrostátní orgán nebo jiný orgán, subjekt, úřad nebo agentura EU, a případ příslušným způsobem postoupil, |
| --- | --- | --- |

1.45.

—

úřad OLAF usoudil, že by se jimi měl zabývat vnitrostátní orgán nebo jiný orgán, subjekt, úřad nebo agentura EU, a případ příslušným způsobem postoupil,

| — | na úrovni členského státu již probíhalo vyšetřování, o němž jsme nevěděli, |
| --- | --- |

—

na úrovni členského státu již probíhalo vyšetřování, o němž jsme nevěděli,

| — | z důvodů proporcionality, |
| --- | --- |

—

z důvodů proporcionality,

| — | vzhledem k nedostatečně závažnému podezření. |
| --- | --- |

—

vzhledem k nedostatečně závažnému podezření.

| 1.46. | Na základě auditních informací, které od nás úřad OLAF obdržel v období 2010–2018, doporučil ke zpětnému získání celkovou částku 312,8 milionu EUR. Související finanční doporučení se týkají 24 případů zjištěných v souvislosti s naší auditní prací (27). |
| --- | --- |

1.46.

Závěry

| 1.47. | Hlavním smyslem této kapitoly je doložit výrok auditora uvedený v prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

1.47.

Audit results

| 1.48. | Dospěli jsme k závěru, že účetní závěrka není zatížena významnými (materiálními) nesprávnostmi. |
| --- | --- |

1.48.

| 1.49. | Pokud jde o správnost operací, máme za to, že příjmy nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. U výdajů z výsledků našeho auditu vyplývá, že odhadovaná míra chyb se ve srovnání s minulým rokem mírně zvýšila. Podobně jako v minulém roce jsme dospěli k závěru, že výdaje podléhající zjednodušeným/méně složitým pravidlům (nárokové výdaje) nejsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. Významná (materiální) míra je omezena na výdaje podléhající složitým pravidlům (hlavně úhradové výdaje), na něž letos připadá 50,6 % našeho kontrolovaného základního souboru. |
| --- | --- |

1.49.

---

(1)  Konsolidované finanční výkazy obsahují rozvahu, výkaz o finanční výkonnosti, výkaz peněžních toků, výkaz změn v čistých aktivech a shrnutí hlavních účetních zásad a další přílohy (včetně vykazování podle segmentů).

(2)  Zprávy o plnění rozpočtu zahrnují i přílohy.

(3)  Ty činily 61,0 miliardy EUR. Další informace uvádíme v bodech 1.19– 1.21 výroční zprávy za rok 2018.

(4)  Ty činily 59,6 miliardy EUR. Další informace uvádíme v bodu 1.18 výroční zprávy za rok 2018.

(5)  Dokument EUCO XT 20013/19 – Rozhodnutí Evropské rady učiněné se souhlasem Spojeného království o prodloužení lhůty podle čl. 50 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

(6)  Viz mezinárodní účetní standard pro veřejný sektor (IPSAS) 14 – Události po datu účetní závěrky.

(7)  Viz mezinárodní účetní standard pro veřejný sektor (IPSAS) 39 – Zaměstnanecké požitky. Pro PSEO je závazek z definovaných požitků odrazem stávající hodnoty očekávaných budoucích plateb, jež bude EU povinna provést k úhradě důchodových závazků souvisejících se službami poskytnutými zaměstnanci v běžném období a v předchozích obdobích.

(8)  Zahrnují výdaje příštích období na straně pasiv rozvahy ve výši 62,9 miliardy EUR a na straně aktiv rozvahy částku 36,9 miliard EU snižující hodnotu předběžného financování.

(9)  Viz glosář: řádné finanční řízení.

(10)  Viz
  část 2
  kapitol 5, 6, 7, 8 a 9.

(11)  Viz kapitola 3.

(12)  Viz konsolidovaná roční účetní závěrka EU za rozpočtový rok 2018, zprávy o plnění rozpočtu a přílohy, 4.3 VFR: Plnění prostředků na platby.

(13)  37,4 miliardy EU z těchto průběžných plateb je provedeno v rámci podokruhu 1b víceletého finančního rámce na programová období 2007–2013 a 2014–2020. V souladu s naším přístupem k této oblasti nejsou tyto platby součástí námi kontrolovaného základního souboru pro výroční zprávu za rok 2018.

(14)  Konsolidovaná účetní závěrka obsahuje:

| (a) | konsolidované finanční výkazy, které se skládají z rozvahy (přehled aktiv a pasiv ke konci roku), výkazu o finanční výkonnosti (přehled příjmů a výdajů za daný rok), výkazu peněžních toků (zobrazující, jak změny na účtech ovlivňují peněžní prostředky a jejich ekvivalenty) a výkazu změn v čistých aktivech a souvisejících příloh; |
| --- | --- |

(a)

konsolidované finanční výkazy, které se skládají z rozvahy (přehled aktiv a pasiv ke konci roku), výkazu o finanční výkonnosti (přehled příjmů a výdajů za daný rok), výkazu peněžních toků (zobrazující, jak změny na účtech ovlivňují peněžní prostředky a jejich ekvivalenty) a výkazu změn v čistých aktivech a souvisejících příloh;

| (b) | zprávy o plnění rozpočtu, které se vztahují na příjmy a výdaje za daný rok, a související přílohy. |
| --- | --- |

(b)

zprávy o plnění rozpočtu, které se vztahují na příjmy a výdaje za daný rok, a související přílohy.

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

(16)  Viz Pokyny k doporučeným postupům 2 (RPG – Recommended Practice Guideline 2) „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ Rady pro mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor (IPSASB).

(17)  Viz body 1.12 a 1.13 naší výroční zprávy za rok 2017.

(18)  S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 1,8 % (dolní hranice) a 3,4 % (horní hranice).

(19)  Nárokové výdaje zahrnují správní výdaje.

(20)  U sdíleného řízení jsou zprostředkujícími subjekty vnitrostátní orgány.

(21)  Article 317 of the TFEU:

| | Článek 317 SFEU: „Komise plní rozpočet ve spolupráci s členskými státy v souladu s finančním nařízením přijatým na základě článku 322 na vlastní odpovědnost a v mezích přidělených prostředků, v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Členské státy spolupracují s Komisí, aby zajistily využití rozpočtových prostředků v souladu se zásadami řádného finančního řízení.“ |
| --- | --- |

Článek 317 SFEU: „Komise plní rozpočet ve spolupráci s členskými státy v souladu s finančním nařízením přijatým na základě článku 322 na vlastní odpovědnost a v mezích přidělených prostředků, v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Členské státy spolupracují s Komisí, aby zajistily využití rozpočtových prostředků v souladu se zásadami řádného finančního řízení.“

(22)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-management-and-performance-report-2018-0_en

(23)  Viz doporučení 2 písm. f) zvláštní zprávy č. 27/2016 „Správa a řízení v Evropské komisi – osvědčené postupy?“.

(24)  Zatímco Účetní dvůr předkládá zvláštní posouzení a odhad míry chyb pro okruhy VFR 1a „Konkurenceschopnost“, 1b „Soudržnost“, 2 „Přírodní zdroje“ a 5 „Správa“.

(25)  Komise například předkládá údaje za GŘ MARE v rámci „Soudržnosti, migrace a rybolovu“, zatímco v 
  rámečku 1.11
  jsou tyto údaje zahrnuty do „Přírodních zdrojů“.

(26)  Viz tabulka B v příloze 2 výroční zprávy o řízení a výkonnosti pro rozpočet EU za rok 2018, s. 205.

(27)  Tyto informace poskytuje úřad OLAF a námi nejsou prověřovány.

PŘÍLOHA 1.1

KONCEPCE A METODIKA AUDITU

| 1) | O koncepci auditu Účetního dvora pojednává „Manuál pro finanční audit a audit souladu s předpisy“, který je k dispozici na naší internetové stránce (1). Pro plánování práce používáme model míry jistoty. Při plánování zvažujeme riziko výskytu chyb (přirozené riziko) a riziko, že systémy dohledu a kontroly chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko). |
| --- | --- |

1)

ČÁST 1 – Koncepce v souladu s naší strategií pro prohlášení o věrohodnosti na období 2018–2020

| 2) | V roce 2018 – prvním roce uplatňování naší strategie – jsme zvýšili přidanou hodnotu našeho prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Z našich nedávných výročních zpráv vyplývá, že systémy řízení a kontroly se zlepšují, stejně jako dostupnost informací o legalitě a správnosti poskytovaných kontrolovanými subjekty. Ve světle tohoto vývoje v souvislosti naším prohlášením o věrohodnosti v oblastech, kde je to možné, dále usilujeme o lepší využití informací o legalitě a správnosti od našich kontrolovaných subjektů. Naším konečným cílem je přejít v příštích letech na koncepci nepřímého vykazování (2). V rámci této koncepce auditor shromažďuje dostatečné a vhodné důkazní informace, aby mohl vyslovit závěr o jistotě vyjádřené odpovědným subjektem. V praxi by to znamenalo, že v oblastech, kde jsme si ověřili, že jsou informace dostatečně kvalitní a že lze z informací o legalitě a správnosti poskytnutých kontrolovaným subjektem odvodit jistotu, bychom prováděli přezkum jeho práce a případně realizovali její opakované provedení. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Od roku 2017 jsme provedli změny v naší koncepci auditu pro okruh „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“, abychom zohlednili změny v koncepci kontrolních systémů na programové období 2014–2020. Kromě příspěvku k prohlášení o věrohodnosti za rok 2018 je naším cílem vyslovit závěr o spolehlivosti hlavního ukazatele správnosti Komise pro tuto oblast – riziku zbytkových chyb (3). |
| --- | --- |

4)

ČÁST 2 – Metodika a koncepce auditu spolehlivosti účetní závěrky

| 5) | Zkoumáme konsolidovanou účetní závěrku EU, abychom určili, zda je spolehlivá. Účetní závěrka sestává z:






  a) | konsolidovaných finančních výkazů, |
| --- | --- | --- |

5)

a)

konsolidovaných finančních výkazů,

| b) | zpráv o plnění rozpočtu. |
| --- | --- |

b)

zpráv o plnění rozpočtu.

| 6) | Konsolidovaná účetní závěrka by měla řádně ve všech významných (materiálních) ohledech zobrazovat:






  a) | finanční situaci Evropské unie na konci roku, |
| --- | --- | --- |

6)

a)

finanční situaci Evropské unie na konci roku,

| b) | výsledky jejího hospodaření a peněžních toků, |
| --- | --- |

b)

výsledky jejího hospodaření a peněžních toků,

| c) | výkaz změn v čistých aktivech za daný rok. |
| --- | --- |

c)

výkaz změn v čistých aktivech za daný rok.

| 7) | V rámci našeho auditu:






  a) | hodnotíme kontrolní prostředí v oblasti účetnictví, |
| --- | --- | --- |

7)

a)

hodnotíme kontrolní prostředí v oblasti účetnictví,

| b) | kontrolujeme fungování hlavních účetních postupů a účetní uzávěrku ke konci roku, |
| --- | --- |

b)

kontrolujeme fungování hlavních účetních postupů a účetní uzávěrku ke konci roku,

| c) | analyzujeme hlavní účetní údaje s důrazem na konzistentnost a přiměřenost, |
| --- | --- |

c)

analyzujeme hlavní účetní údaje s důrazem na konzistentnost a přiměřenost,

| d) | provádíme sesouhlasení účtů anebo zůstatků a jejich analýzu, |
| --- | --- |

d)

provádíme sesouhlasení účtů anebo zůstatků a jejich analýzu,

| e) | provádíme testování detailních údajů závazků, plateb a některých položek rozvahy na základě reprezentativních vzorků, |
| --- | --- |

e)

provádíme testování detailních údajů závazků, plateb a některých položek rozvahy na základě reprezentativních vzorků,

| f) | je-li to možné, využíváme v souladu s mezinárodními auditorskými standardy práce jiných auditorů, zejména při auditu výpůjčních a úvěrových operací řízených Komisí, které byly osvědčeny externím auditorem. |
| --- | --- |

f)

je-li to možné, využíváme v souladu s mezinárodními auditorskými standardy práce jiných auditorů, zejména při auditu výpůjčních a úvěrových operací řízených Komisí, které byly osvědčeny externím auditorem.

ČÁST 3 – Metodika a koncepce auditu správnosti operací

| 8) | Náš současný přístup k posuzování toho, zda se operace, na nichž se zakládá účetní závěrka EU, provádějí v souladu s pravidly a předpisy EU, se spoléhá především na přímé testování souladu u velkého náhodného reprezentativního vzorku operací. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Zvažujeme však, zda můžeme efektivně využít kontrol správnosti, které již provedli jiní. Pokud chceme výsledky těchto kontrol pro svou auditní práci využít, posuzujeme, v souladu s auditorskými standardy, nezávislost a kompetentnost druhé strany a rozsah a vhodnost její práce. |
| --- | --- |

9)

Jak testujeme operace

| 10) | V rámci každého okruhu VFR, k němuž předkládáme zvláštní posouzení (kapitoly 5, 6, 7 a 10), testujeme reprezentativní vzorek operací, abychom byli schopni odhadnout podíl nesprávných operací v celkovém základním souboru. |
| --- | --- |

10)

| 11) | U každé vybrané operace určujeme, zda žádost či platba byla provedena k účelu schválenému v rozpočtu a stanovenému v právních předpisech. Zkoumáme, jak byla částka žádosti či platby (u větších žádostí na základě reprezentativního výběru z položek dané operace) vypočtena. To obnáší sledování platby z rozpočtového účtu až ke konečnému příjemci (například zemědělec, organizátor školení či projekt rozvojové pomoci), přičemž na všech úrovních se testuje dodržování příslušných podmínek. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Při testování příjmových operací vychází naše prověrka vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty a hrubého národního důchodu z makroekonomických souhrnných ukazatelů, na jejichž základě byly příslušné hodnoty vypočteny. Zkoumáme, jak Komise provádí kontroly těchto příspěvků členských států až do okamžiku, kdy byly přijaty a zaúčtovány do konsolidované účetní závěrky. U tradičních vlastních zdrojů zkoumáme účty celních orgánů a tok cel a poplatků opět až do okamžiku, kdy je obdrží Komise a kdy jsou zaznamenány v účetní závěrce. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Pokud jde o výdaje, prověřujeme platby, jakmile výdaje vzniknou, jsou zaznamenány a schváleny. To se týká všech kategorií plateb (včetně plateb za pořízení majetku). Zálohy neprověřujeme v okamžiku, kdy byly provedeny, ale když:






  a) | konečný příjemce prostředků EU (například zemědělec, výzkumný ústav, společnost provádějící veřejnou zakázku na stavební práce nebo služby) doloží jejich řádné využití a |
| --- | --- | --- |

13)

a)

konečný příjemce prostředků EU (například zemědělec, výzkumný ústav, společnost provádějící veřejnou zakázku na stavební práce nebo služby) doloží jejich řádné využití a

| b) | Komise (nebo jiný orgán či subjekt spravující prostředky EU) zúčtováním zálohy konečné využití prostředků schválí. |
| --- | --- |

b)

Komise (nebo jiný orgán či subjekt spravující prostředky EU) zúčtováním zálohy konečné využití prostředků schválí.

| 14) | Náš auditní vzorek je koncipován tak, aby z něj bylo možno odhadnout míru chyb u výdajů jako celku, nikoliv chyby v jednotlivých operacích (např. konkrétním projektu). K výběru výkazů výdajů nebo plateb a na nižší úrovni i jednotlivých položek operace (např. projektových faktur, pozemků ve výkazu výdajů zemědělce) používáme metodu pro výběr vzorku podle peněžních jednotek (MUS). Na míry chyb vykazované u těchto položek by se nemělo pohlížet jako na závěry o těchto příslušných operacích, ale spíše jako na jejich přímý příspěvek k celkové míře chyb ve výdajích EU jako celku. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Neprověřujeme operace v každém členském státě, přijímajícím státě a regionu každý rok. Uvádíme-li konkrétní členské státy, přijímající státy anebo regiony, neznamená to, že se dané příklady nemohou vyskytnout jinde. Ilustrativní příklady v této zprávě nejsou východiskem pro závěry o konkrétních členských státech, přijímajících státech anebo regionech. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Náš přístup není koncipován k tomu, aby shromažďoval údaje o četnosti chyb v celém základním souboru. Prezentované údaje o četnosti chyb zjištěných v daném okruhu VFR, ve výdajích řízených určitým generálním ředitelstvím nebo ve výdajích konkrétního členského státu tedy nejsou ukazatelem četnosti chyb v operacích financovaných EU nebo v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

16)

Jak hodnotíme a vykazujeme výsledky testování operací

| 17) | Chyba se může týkat celé částky jednotlivé operace nebo její části. Posuzujeme, zda jsou chyby vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné podle toho, zda je možné změřit, do jaké míry byla kontrolovaná částka zatížena chybami. Chyby zjištěné před našimi kontrolami a opravené nezávisle na nich se do výpočtu a četnosti chyb nezapočítávají, protože svědčí o tom, že systémy dohledu a kontroly fungují účinně. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Naše kritéria pro vyčíslování chyb v zadávání veřejných zakázek popisuje dokument „Nesoulad s pravidly pro zadávání veřejných zakázek – typy nesrovnalostí a východisko vyčíslování chyb“ (4). |
| --- | --- |

18)

| 19) | Při rozhodování o tom, jak postupovat v případě nesprávného uplatnění pravidel pro zadávání veřejných zakázek, se naše vyčíslení může lišit od vyčíslení provedeného Komisí nebo členskými státy. |
| --- | --- |

19)

Odhadovaná míra chyb

| 20) | Pro většinu okruhů VRF a pro celkový rozpočet EU uvádíme „odhadovanou míru chyb“. Odhadovaná míra chyb zohledňuje pouze vyčíslitelné chyby a vyjadřuje se v procentech. Příkladem chyb jsou vyčíslitelná porušení platných ustanovení, pravidel a smluvních či grantových podmínek. Odhadujeme též dolní hranici míry chyb a horní hranici míry chyb. |
| --- | --- |

20)

| 21) | V našich výrocích uplatňujeme práh 2 % míry významnosti (materiality). Rovněž bereme v úvahu povahu, výši a kontext chyb. |
| --- | --- |

21)

| 22) | V prohlášení o věrohodnosti již nevycházíme pouze z našeho celkového odhadu míry chyb. Již od roku 2016 identifikujeme ty oblasti rozpočtu EU, kde je nízké riziko a kde u schválených výdajů očekáváme, že zjistíme nevýznamnou (nemateriální) míru chyb, a na druhé straně oblasti s vysokým rizikem, u nichž očekáváme přítomnost významné (materiální) míry chyb. To nám umožňuje co nejefektivněji posoudit, zda jsou zjištěné významné (materiální) chyby chybami s rozsáhlým dopadem. |
| --- | --- |

22)

Jak posuzujeme systémy a prezentujeme zjištěné výsledky

| 23) | Komise a ostatní orgány a instituce EU, orgány členských států, přijímající země anebo regiony ustavují systémy, které používají k řízení rizika pro rozpočet a k dohledu nad správností operací a zajišťování správnosti těchto operací. Je vhodné tyto systémy prověřovat, a určovat tak oblasti, které lze zlepšit. |
| --- | --- |

23)

| 24) | V každém okruhu víceletého finančního rámce, včetně příjmů, funguje mnoho individuálních systémů. Každoročně vybíráme vzorek systémů a předkládáme výsledky spolu s doporučeními ke zlepšení. |
| --- | --- |

24)

Jak dospíváme ke svým výrokům v prohlášení o věrohodnosti

| 25) | Plánujeme naši práci tak, abychom získali dostatečné, relevantní a spolehlivé důkazní informace jako východisko pro náš výrok o správnosti operací, na nichž se zakládá konsolidovaná účetní závěrka EU. O této práci pojednáváme v kapitolách 4 až 10. Výrok předkládáme v rámci prohlášení o věrohodnosti. Provedená práce nám umožňuje dospět k informovanému výroku o tom, zda chyby v základním souboru přesahují hranice významnosti (materiality) či nikoliv. |
| --- | --- |

25)

| 26) | Pokud zjistíme významnou (materiální) míru chyb a stanovíme její dopad na výrok auditora, musíme určit, zda tyto chyby nebo absence důkazních informací „mají či nemají rozsáhlý dopad“. Tímto postupem uplatňujeme pokyny ISSAI 1705 (v souladu s naším mandátem rozšiřujeme platnost těchto pokynů na problematiku legality a správnosti). Jsou-li chyby významné (materiální) a mají-li rozsáhlý dopad, vydáme záporný výrok. |
| --- | --- |

26)

| 27) | Má se za to, že chyby či absence důkazních informací mají rozsáhlý dopad, pokud podle úsudku auditora nejsou omezeny na specifické prvky, účty nebo položky finančních výkazů (tj. vyskytují se na různých účtech či v různých operacích, které se testovaly) anebo pokud takto omezeny jsou, představují nebo mohou představovat podstatnou část účetní závěrky nebo se týkají zveřejněných informací, jež jsou pro porozumění finančním výkazům jejich uživateli zásadní. |
| --- | --- |

27)

| 28) | Podle našeho nejlepšího odhadu míra chyb v celkových výdajích za rok 2018 činí 2,6 %. Tuto chybu jsme nevyhodnotili jako chybu s rozsáhlým dopadem, neboť je omezena na výdaje podléhající složitým pravidlům (hlavně úhradové výdaje). Odhadovaná míra chyb zjištěná v různých okruzích víceletého finančního rámce kolísá tak, jak popisujeme v kapitolách 5 až 7 a 10. |
| --- | --- |

28)

Podezření z podvodu

| 29) | Máme-li důvodné podezření, že došlo k podvodu, oznámíme to Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), který odpovídá za provedení příslušného vyšetřování. Úřadu OLAF postupujeme několik případů za rok. |
| --- | --- |

29)

ČÁST 4 – Vztah mezi výrokem auditora o spolehlivosti účetní závěrky a výrokem auditora o správnosti operací

| 30) | Vydali jsme:






  a) | výrok auditora o konsolidované účetní závěrce EU za rozpočtový rok 2018; |
| --- | --- | --- |

30)

a)

výrok auditora o konsolidované účetní závěrce EU za rozpočtový rok 2018;

| b) | výroky auditora o správnosti příjmů a výdajů, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. |
| --- | --- |

b)

výroky auditora o správnosti příjmů a výdajů, na nichž se tato účetní závěrka zakládá.

| 31) | Naše práce a výroky jsou v souladu s mezinárodními auditorskými standardy a etickými kodexy vydanými Mezinárodní federací účetních (IFAC) a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí vydanými Mezinárodní organizací nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI). |
| --- | --- |

31)

| 32) | Pokud auditoři vydávají výrok o spolehlivosti účetní závěrky i o správnosti operací, na nichž se účetní závěrka zakládá, tyto standardy uvádějí, že modifikovaný výrok o správnosti operací sám o sobě nemusí vést k modifikovanému výroku o spolehlivosti účetní závěrky. |
| --- | --- |

32)

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditMethodology.aspx

(2)  Viz ISSAI 4000, bod 40.

(3)  Viz podkladový dokument: EÚD změnil svůj přístup k pro prohlášení o věrohodnosti v oblasti soudržnosti, který naleznete na naší internetové stránce (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=44524).

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf.

---

KAPITOLA 2

Rozpočtové a finanční řízení

OBSAH

| Úvod | 2.1–2.3 |
| --- | --- |

| Rozpočtové řízení v roce 2018 | 2.4–2.21 |
| --- | --- |

| Závazky a platby, které byly v rozpočtu k dispozici, byly téměř zcela vyčerpány | 2.4–2.7 |
| --- | --- |

| Provádění VFR bylo ovlivněno zpožděným prováděním ESI fondů | 2.8–2.21 |
| --- | --- |

| Hlavně kvůli zpožděním byly značné částky nečerpaného ročního předběžného financování z ESI fondů vráceny do rozpočtu EU | 2.9–2.11 |
| --- | --- |

| Významná část celkového rozpětí pro platby nebyla potřebná | 2.12–2.16 |
| --- | --- |

| Objem zbývajících závazků nadále roste | 2.17–2.18 |
| --- | --- |

| V budoucích rozpočtech hrozí nedostatek prostředků na platby | 2.19–2.21 |
| --- | --- |

| Otázky finančního řízení v souvislosti s rozpočtem na rok 2018 a budoucností | 2.22–2.41 |
| --- | --- |

| Čerpání prostředků z ESI fondů členskými státy je nadále problematické | 2.22–2.24 |
| --- | --- |

| Nárůst záruk vede k tomu, že rozpočet EU je více vystaven riziku | 2.25–2.32 |
| --- | --- |

| Evropská investiční banka – nedílná součást struktury EU, avšak s rozdílnými mechanismy vyvozování odpovědnosti | 2.33–2.41 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 2.42–2.48 |
| --- | --- |

| Závěry | 2.42–2.47 |
| --- | --- |

| Doporučení | 2.48 |
| --- | --- |

Příloha 2.1 – Mandáty EIB od EU – hlavní kategorie

Příloha 2.2 – Finanční nástroje EU spravované skupinou EIB

Úvod

| 2.1. | V této kapitole předkládáme svůj přezkum skutečností z oblasti rozpočtu a finančního řízení. Uvádíme v ní také rizika a výzvy pro rozpočet EU v budoucích letech na základně naší současné práce a názorů vyjádřených v našich zvláštních zprávách, rychlých přezkumech, informačních dokumentech a stanoviscích. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V květnu 2018 předložila Komise Evropskému parlamentu a Radě (které společně tvoří rozpočtový orgán) návrh nového víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027 (1). V současnosti probíhají jednání, která by měla před koncem roku 2019 vyústit v dohodu. Svá stanoviska k tomuto tématu jsme vyjádřili v informačním dokumentu (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Odchod Spojeného království z EU nemá na rozpočtové účty za rok 2018 vliv. V částech své analýzy uvádíme prognózy budoucích rozpočtů EU. V těchto případech vycházíme z předpokladu, že návrh dohody o vystoupení mezi Spojeným královstvím a EU (3) bude schválen a uskutečněn. |
| --- | --- |

2.3.

Rozpočtové řízení v roce 2018

Závazky a platby, které byly v rozpočtu k dispozici, byly téměř zcela vyčerpány

| 2.4. | Rozpočtový orgán stanoví každý rok horní hranici nových finančních závazků EU (prostředky na závazky) a plateb, které lze provést z rozpočtu EU (prostředky na platby). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V roce 2018 byly prostředky na závazky téměř zcela vyčerpány. Z 160,7 miliardy EUR v rozpočtu EU na rok 2018 bylo čerpáno 159,9 miliardy EUR (99,5 %) (viz
  rámeček 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EU rovněž vyčerpala téměř všechny dostupné prostředky na platby v konečném rozpočtu (4). Z vyčleněných 144,8 miliardy EUR byly provedeny platby ve výši 142,7 miliardy EUR (98,6 %) (5) (viz
  rámeček 2.1
  ). Tento stav následoval po dvou letech, v nichž byly platby nižší, než stanovil původní rozpočet. V roce 2018 se výrazně zvýšily žádosti členských států o platby z evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondy) (6). Na tyto fondy připadá asi 43 % VFR na období 2014–2020 (7). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rozdíl mezi původním a konečným rozpočtem byl malý. Šest opravných rozpočtů přijatých v roce 2018 vedlo pouze k přidání prostředků na závazky ve výši 583 milionů EUR (8) a prostředků na platby ve výši 87 milionů EUR.






  Rámeček 2.1


  Plnění rozpočtu v roce 2018
















  Poznámka: | Stropem VFR se rozumí maximální částka, kterou je možné ročně čerpat podle stávajícího nařízení o VFR. Objem prostředků na závazky a jejich čerpání však mohou daný strop překročit, a to o hodnotu zvláštních nástrojů (viz čl. 3 odst. 2 nařízení o VFR). |
| --- | --- | --- |

2.7.

Rámeček 2.1

Plnění rozpočtu v roce 2018

Image 12

Poznámka:

Stropem VFR se rozumí maximální částka, kterou je možné ročně čerpat podle stávajícího nařízení o VFR. Objem prostředků na závazky a jejich čerpání však mohou daný strop překročit, a to o hodnotu zvláštních nástrojů (viz čl. 3 odst. 2 nařízení o VFR).

| Zdroj: | Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie – rozpočtový rok 2018, zprávy o plnění rozpočtu a přílohy – přílohy 4.1–4.3 a technická úprava na rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie – rozpočtový rok 2018, zprávy o plnění rozpočtu a přílohy – přílohy 4.1–4.3 a technická úprava na rok 2018.

Provádění VFR bylo ovlivněno zpožděným prováděním ESI fondů

| 2.8. | ESI fondy ovlivňují plánování a provádění VFR ze dvou hlavních důvodů. Zaprvé, představují podstatnou část VFR. Zadruhé, provádí se formou víceletých závazků a žádosti o platby mohou přijít v kterémkoli z následujících let. Zpožděné provádění ESI fondů, které Komise již dříve konstatovala a my jsme potvrdili (9), ovlivňuje i nadále poslední roky tohoto VFR. Konstatujeme, že míra provádění Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) byla značně vyšší než u ostatních ESI fondů. Žádosti o platby ve značné hodnotě jsou zpožděny a budou předloženy v budoucích letech. Tento stav ovlivnil čerpání předběžného financování a vývoj zbývajících závazků a bude mít dopad na potřebu prostředků na platby na začátku příštího VFR, jak je popsáno níže. |
| --- | --- |

2.8.

Hlavně kvůli zpožděním byly značné částky nečerpaného ročního předběžného financování z ESI fondů vráceny do rozpočtu EU

| 2.9. | Každý rok dostávají členské státy z rozpočtu EU roční předběžné financování na operace ESI fondů (kromě EZFRV) (10). Pokud členský stát žádá o nižší částku, než je částka obdrženého předběžného financování, nečerpané předběžné financování se následující rok vrací do rozpočtu EU. Provádí se to v rámci každoročního postupu kontroly a schválení účetní závěrky ESI fondů, který byl zaveden v současném VFR a poprvé uplatněn v roce 2017. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Tyto nevyužité částky předběžného financování se znovu zapisují do rozpočtu jako účelově vázané příjmy. Jsou vyčleněny k použití pouze v rámci příslušných rozpočtových položek ESI fondů. Stávají se z nich prostředky na závazky a na platby navíc k prostředkům v rozpočtu daného roku. Prostředky na závazky se čerpají okamžitě. Prostředky na platby se pak tentýž nebo následující rok musí použít na platby členským státům, aby nebyly zrušeny. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Členské státy obdržely v roce 2016 roční předběžné financování ve výši 6,8 miliardy EUR a v roce 2017 ve výši 9,0 miliardy EUR. Hlavně kvůli zpožděnému provádění členské státy značnou část tohoto nečerpaného ročního předběžného financování vrátily, a to 6,6 miliardy EUR v roce 2017 a 8,1 miliardy EUR v roce 2018. Tím se v těchto dvou letech výrazně zvýšily účelově vázané příjmy. Z prostředků na platby vzniklých z těchto vrácených částek se uhradily žádosti členských států o platby, které převyšovaly schváleny rozpočet na daný rok a které v roce 2017 dosáhly výše 5,4 miliardy EUR a v roce 2018 výše 6,9 miliardy EUR (viz
  rámeček 2.2
  ). Pokud by tyto prostředky na platby nebylo možno znovu využít, mohlo se stát, že by v roce 2018 bylo nutné použít celkové rozpětí pro platby (CRP).






  Rámeček 2.2


  Částky vyplacené z účelově vázaných příjmů
















  Zdroj: | EÚD na základě zpráv o rozpočtovém a finančním řízení Evropské komise za období 2014–2018. |
| --- | --- | --- |

2.11.

Rámeček 2.2

Částky vyplacené z účelově vázaných příjmů

Image 13

Zdroj:

EÚD na základě zpráv o rozpočtovém a finančním řízení Evropské komise za období 2014–2018.

Významná část celkového rozpětí pro platby nebyla potřebná

| 2.12. | Celkové rozpětí pro platby je mechanismus zavedený v současném VFR, který zvyšuje pružnost prostředků na platby. Má zabránit situaci, kdy prostředky na platby chybí, jako se stalo v posledních letech předchozího VFR (11). Mechanismus umožňuje převést nečerpané prostředky každého roku k použití v budoucích letech, a to až do stropu stanoveného ve VFR. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Do období 2018–2020 se z předchozích let převedlo dostupné celkové rozpětí pro platby ve výši 33,7 miliardy EUR (2018: 5,3 miliardy EUR, 2019: 12,9 miliardy EUR a 2020: 15,5 miliardy EUR) (viz
  rámeček 2.3
  ). Ve VFR byl na využití celkového rozpětí pro platby v období 2018–2020 stanoven strop 36,5 miliardy EUR (2018: 8,0 miliardy EUR, 2019: 12,9 miliardy EUR a 2020: 15,5 miliardy EUR).






  Rámeček 2.3


  Dostupné celkové rozpětí pro platby a stropy
















  Poznámka: | Výše celkového rozpětí pro platby vychází z profilu potřebných plateb, které předpokládá Komise. |
| --- | --- | --- |

2.13.

Rámeček 2.3

Dostupné celkové rozpětí pro platby a stropy

Image 14

Poznámka:

Výše celkového rozpětí pro platby vychází z profilu potřebných plateb, které předpokládá Komise.

| Zdroj: | EÚD na základě technické úpravy VFR, zpráv o plnění rozpočtu a příloh konsolidované účetní závěrky EU. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD na základě technické úpravy VFR, zpráv o plnění rozpočtu a příloh konsolidované účetní závěrky EU.

| 2.14. | V roce 2018 nebylo potřeba provádět žádné dodatečné platby a 5,3 miliardy EUR dostupného celkového rozpětí pro platby z předešlých let nebylo zapotřebí. Tuto částku však nebylo možno přenést, neboť stropů celkového rozpětí pro platby na rok 2019 i na rok 2020 již bylo dosaženo. Z téhož důvodu nebylo možno do roku 2019 nebo 2020 převést ani další prostředky na platby ve výši 11,2 miliardy EUR nevyužité v roce 2018 (12). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Podle původního rozpočtu na rok 2019 nebude na pokrytí platebních požadavků potřeba ani celkové rozpětí pro platby na daný rok ve výši 12,9 miliardy EUR (13). Kromě toho podle návrhu rozpočtu na rok 2020 (14) nebude pravděpodobně v roce potřeba celá částka 15,5 miliardy EUR dostupného globálního rozpětí pro platby. Je tedy možné, že v období 2018–2020 nebude potřeba dostupné celkové rozpětí pro platby ve výši 33,7 miliardy EUR. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Pokud se potřeba plateb v letech 2019–2020 nezvýší, částka 33,7 miliardy EUR, která je jako celkové rozpětí pro platby k dispozici, zůstane do roku 2020 nevyčerpána. Spolu s 11,2 miliardy EUR nečerpaných prostředků na platby z roku 2018, které nebylo možno převést do budoucích let (viz bod 2.14), to dává celkově 44,9 miliardy EUR prostředků na platby, které mohou do roku 2020 zůstat nevyužity. Pružnost, kterou celkové rozpětí pro platby nabízí, končí spolu se současným VFR v roce 2020. K řešení případné potřeby pružnosti v příštím VFR je nelze využít (viz body 2.19–2.21). |
| --- | --- |

2.16.

Objem zbývajících závazků nadále roste

| 2.17. | Objem zbývajících závazků nadále rostl a na konci roku 2018 dosáhl 281,2 miliardy EUR (2017: 267,3 miliardy EUR). Za posledních sedm let od roku 2011, odpovídajícího roku předešlého VFR, se zvýšily o 36 % (73,7 miliardy EUR) (viz
  rámeček 2.4
  ). Podle dlouhodobé prognózy Komise (15) dosáhnou zbývající závazky do roku 2023 výše 313,8 miliardy EUR, což se blíží i našim odhadům.






  Rámeček 2.4


  Zbývající závazky, závazky a platby včetně prognóz do roku 2023
















  Zdroj: | Období 2007–2018: konsolidovaná roční účetní závěrka EU. Prognózy: EÚD na základě rozpočtu na rok 2019 a COM(2018) 687 final – zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě – Dlouhodobá prognóza přítoku a odtoku prostředků rozpočtu EU (2019–2023). |
| --- | --- | --- |

2.17.

Rámeček 2.4

Zbývající závazky, závazky a platby včetně prognóz do roku 2023

Image 15

Zdroj:

Období 2007–2018: konsolidovaná roční účetní závěrka EU. Prognózy: EÚD na základě rozpočtu na rok 2019 a COM(2018) 687 final – zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě – Dlouhodobá prognóza přítoku a odtoku prostředků rozpočtu EU (2019–2023).

| 2.18. | Zbývající závazky jsme rozsáhle analyzovali v rychlém přezkumu „Zbývající závazky – bližší pohled“ (16), který se týká období do konce roku 2017. Dospěli jsme k závěru, že jejich nárůst měl tři hlavní příčiny: roční rozdíl mezi závazky a platbami, pomalé provádění ESI fondů a zvýšení rozpočtu EU. |
| --- | --- |

2.18.

V budoucích rozpočtech hrozí nedostatek prostředků na platby

| 2.19. | Existuje riziko, že v prvních letech nového VFR nebude dostatek prostředků na platby na úhradu všech splatných částek. Komise ve své dlouhodobé prognóze odhadla (17), že prostředky na platby v letech 2019 a 2020 budou o dosti nižší než příslušné stropy (18). Z toho plyne, že platby, které měly být podle dřívějších plánů provedeny v období 2019–2020, budou přeneseny do prvních let nového VFR. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Hodnota žádostí předložených v období 2021–2023 bude ve velké míře záviset na tom, jak budou členské státy provádět operační programy ESI fondů. Z našeho přezkumu vyplývá, že prostředky na platby dostupné na začátku VFR na období 2021–2027 nemusí dostačovat na pokrytí všech platebních požadavků v prvních letech období. To může platit zejména pro rok 2021, který je prvním rokem nového VFR. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | V dlouhodobé prognóze Komise dosahují odhadované prostředky na platby na rok 2021 související se závazky z období před rokem 2021 v okruzích 1b a 2 (19), které se týkají převážně ESI fondů, výše 63,7 miliardy EUR. Ve VFR na období 2007–2013 bylo zhruba 40 % závazků z Fondů soudržnosti, které byly na konci roku 2013 stále nevypořádané, uhrazeno v roce 2014, tedy v prvním roce současného VFR. Za předpokladu, že podobný podíl (40 %) závazků z ESI fondů ze současného VFR, které budou na konci roku 2020 nevypořádané, bude splatný v roce 2021, odhadované prostředky na platby ve výši 63,7 miliardy EUR by nemusely dostačovat. Zbývající závazky z ESI fondů dosahovaly na konci roku 2018 výše 200,9 miliardy EUR a do konce roku 2020 budou ještě vyšší. 40 % zbývajících závazků roku 2018 z ESI fondů je již 80 miliard EUR (mnohem více než odhadované prostředky na platby ve výši 63,7 miliardy EUR), takže 40 % zbývajících závazků roku 2020 bude pravděpodobně ještě vyšší částka. Riziko nedostatečných prostředků na platby je o to vyšší, protože ESI fondy se provádějí s ještě větším zpožděním než v předchozím VFR a může být předloženo více žádostí než v roce 2014. |
| --- | --- |

2.21.

Otázky finančního řízení v souvislosti s rozpočtem na rok 2018 a budoucností

Čerpání prostředků z ESI fondů členskými státy je nadále problematické

| 2.22. | Čerpání prostředků z ESI se v roce 2018, pátém roce současného VFR, zrychlilo. Avšak do konce roku bylo v průměru členským státům vyplaceno pouze 27,3 % celkových přídělů na celý VFR ve srovnání s 33,4 % do konce roku 2011, tedy odpovídajícího roku předešlého VFR. Během roku 2018 bylo vyplaceno 10,9 % celkových přídělů, což je podobný podíl jako příděly předchozího VFR vyplacené v roce 2011 (11,3 %). Jelikož v dřívějších letech současného VFR bylo provádění pomalejší, než se předpokládalo (20), kumulativní míra provádění výrazně zaostává za obdobnou mírou předchozího VFR. Nejenže existuje riziko, že na začátku příštího VFR nebude k dispozici dostatek prostředků na platby, ale též se budou značně překrývat období VFR, což pravděpodobně zahltí správy členských států prací a v prvních letech VFR na období 2021–2027 způsobí zpoždění podobná těm v současném VFR. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Graf v 
  rámečku 2.5
  ukazuje, kolik z celkových prostředků v ESI fondech přidělených na současný VFR bylo vyplaceno do konce roku 2018 a kolik bylo vyplaceno do konce roku 2011, tedy odpovídajícího roku předešlého VFR. Vyplývá z něj, že rychlejší míru čerpání v současném VFR oproti předešlému období mají pouze Bulharsko, Lucembursko, Rakousko, Rumunsko a Finsko.






  Rámeček 2.5


  Míra čerpání prostředků z ESI fondů členskými státy na konci roku 2018 a na konci roku 2011
















  Zdroj: | EÚD na základě informací Komise. |
| --- | --- | --- |

2.23.

Rámeček 2.5

Míra čerpání prostředků z ESI fondů členskými státy na konci roku 2018 a na konci roku 2011

Image 16

Zdroj:

EÚD na základě informací Komise.

| 2.24. | Nízké čerpání prostředků z ESI fondů přispělo k rostoucímu objemu zbývajících závazků ESI fondů.
  Rámeček 2.6
  zobrazuje zbývající závazky každého členského státu jako částku v eurech i jako procento jeho výdajů vládních institucí za rok 2018.






  Rámeček 2.6


  Zbývající závazky ESI fondů podle členských států
















  Zdroj: | EÚD na základě informací Komise. Údaje Eurostatu o výdajích vládních institucí za rok 2018. |
| --- | --- | --- |

2.24.

Rámeček 2.6

Zbývající závazky ESI fondů podle členských států

Image 17

Zdroj:

EÚD na základě informací Komise. Údaje Eurostatu o výdajích vládních institucí za rok 2018.

Nárůst záruk vede k tomu, že rozpočet EU je více vystaven riziku

| 2.25. | Jak je vidět v 
  rámečku 2.7
  , záruky v posledních několika letech vzrostly, a to hlavně přidáním záruky Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) a záruky Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD). Cílem těchto záruk bylo aktivovat externí zdroje, aby se zvýšil potenciální dopad rozpočtu EU. K dalším zárukám, které jsou zajišťovány z rozpočtu EU, patří záruky za vnější úvěrový mandát poskytnuté Evropské investiční bance (21) a záruky EU zajišťující výpůjční a úvěrové operace, což jsou hlavně úvěry poskytované členským státům (22), jejichž objem je již mnoho let poměrně stálý. Tento růst však rozpočet EU vystavil možným rizikům, jež je nutno průběžně sledovat, aby nepřekročila přiměřenou míru (23).






  Rámeček 2.7


  Nejvyšší možná skutečná expozice rozpočtu EU vůči zárukám
















  Zdroj: | EÚD na základě konsolidované účetní závěrky Evropské unie 2015–2018. |
| --- | --- | --- |

2.25.

Rámeček 2.7

Nejvyšší možná skutečná expozice rozpočtu EU vůči zárukám

Image 18

Zdroj:

EÚD na základě konsolidované účetní závěrky Evropské unie 2015–2018.

| 2.26. | Stropy představují nejvyšší možnou expozici rozpočtu EU. Tím, že se prodloužila doba trvání EFSI (24) a zavedla se záruka EFSD, stropy se v roce 2018 zvýšily a na konci roku 2018 dosáhly 125,5 miliardy EUR. Skutečná expozice se bude postupně zvyšovat s tím, jak budou prováděny úhrady (25). Na konci roku 2018 činila skutečná expozice celkově 92,8 miliardy EUR. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Některé z těchto záruk jsou kryty ze záručních fondů a poskytují likvidní rezervu na možné ztráty. Aktiva ve třech záručních fondech dosahovala na konci roku 2018 celkové hodnoty 8,3 miliardy EUR (5,5 miliardy EUR v záručním fondu EFSI, 2,5 miliardy EUR v Záručním fondu pro vnější vztahy a 0,3 miliardy EUR v záručním fondu EFSD). Platby z těchto záručních fondů se provádějí, když jsou záruky uplatněny. Do konce roku 2018 nebyly uplatněny žádné významné záruky. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Budoucí události mohou vést k uplatnění záruk, které bude vyžadovat okamžitou platbu. Komise vyhodnocuje riziko, že k těmto událostem dojde, na základě předchozích zkušeností, referenčních hodnot, převládajících podmínek a odborných znalostí. Příklad hodnocení rizika je obsažen v opětovném hodnocení záruky EFSI, které je součástí návrhu na prodloužení doby trvání fondu EFSI (26). Komise také každoročně vypracovává zprávu o zárukách krytých rozpočtem, v níž se tato rizika rozebírají (27). |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | V případě uplatnění záruk existují různé mechanismy, například záruční fondy, které poskytují okamžitou podporu (28). Tyto fondy kryjí ztráty ve vztahu k zárukám EU a byly zřízeny s využitím prostředků z rozpočtu EU v rozmezí stropu VFR. Za normálních okolností lze z těchto záručních fondů a z prostředků na platby pokrýt platební potřeby až do výše stropu VFR. Nad rámec stropu VFR kromě toho pro případ extrémních okolností, jako jsou prudké hospodářské propady, existuje jako bezpečnostní rezerva také strop pro vlastní zdroje (viz
  rámeček 2.8
  ). Součet všech vlastních zdrojů vybraných v daném roce od členských států nesmí překročit 1,20 % ze součtu HND všech členských států. Dostupná částka mezi stropem VFR a stropem pro vlastní zdroje na každoroční pokrytí prostředků na platby se různí a přepočítává se každý rok v rámci technické úpravy VFR bez ohledu na částky jiných příjmů. Na rok 2018 činila 33,9 miliardy EUR, čili 0,22 % ze součtu HND všech členských států.






  Rámeček 2.8


  VFR a strop pro vlastní zdroje















  (*) | Aniž jsou dotčeny jakékoli jiné příjmy, které lze potenciálně získat. |
| --- | --- | --- |

2.29.

Rámeček 2.8

VFR a strop pro vlastní zdroje

Image 19

(*)

Aniž jsou dotčeny jakékoli jiné příjmy, které lze potenciálně získat.

| Zdroj: | EÚD na základě technické úpravy na rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD na základě technické úpravy na rok 2018.

| 2.30. | Vystoupením Spojeného království z EU se sníží součet HND všech členských států a začleněním Evropského rozvojového fondu (ERF) do rozpočtu EU se zvýší strop VFR. Vzhledem k těmto úpravám navrhla Komise v příštím VFR zvýšit strop pro vlastní zdroje o 0,09 % (29) na 1,29 % ze součtu HND všech členských států, a zohlednit tak tyto změny. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Kromě toho ve VFR na období 2021–2027 sdruží Komise záruční fondy do společného rezervního fondu založeného na efektivní míře tvorby rezerv (30), aby mohly být poskytnuté záruky lépe řízeny (31). |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | V novém finančním nařízení se zohledňuje rostoucí význam záruk, finanční pomoci a finančních nástrojů. Všechna příslušná ustanovení jsou v něm sdružena do nové hlavy X (články 208–220), která se zabývá otázkami v této oblasti. Zařazení hlavy X jsme ve stanovisku k finančnímu nařízení uvítali (32). |
| --- | --- |

2.32.

Evropská investiční banka – nedílná součást struktury EU, avšak s rozdílnými mechanismy vyvozování odpovědnosti

| 2.33. | Cílem skupiny EIB (33) je neziskovým způsobem poskytovat úvěry, záruky a další druhy podpory, a sloužit tak zájmům EU. Na konci roku 2018 činil celkový objem nesplacených úvěrů, které skupina EIB poskytla, 536 milionů EUR (2017: 548) (34). |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Část činností skupiny EIB se provádí na základě několika mandátů od EU (viz
  příloha 2.1
  ). V posledních letech využívá EU svůj rozpočet a rozpočtové záruky poskytované skupině EIB stále více na pokrytí svých činností v oblasti financování. Největší nárůst byl od roku 2015 prostřednictvím EFSI. Do konce roku 2018 podepsala EIB finanční operace podporované z EFSI v celkové hodnotě 53,6 miliardy EUR (2017: 36,7 miliardy EUR). O činnosti EFSI jsme v roce 2019 zveřejnili zvláštní zprávu, v níž jsme uvedli, jaká opatření považujeme za nutná, aby byl EFSI skutečně úspěšný (35). Kromě toho jsme již dříve informovali o tom, jak skupina EIB řídí další fondy EU (36). |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Rámeček 2.9
  ukazuje závazky a platby EU ve prospěch skupiny EIB za každý rok od roku 2007, především za poplatky za poradenské služby a správu fondů EU a převody související s finančními nástroji. Částky obsahují výdaje ze všech částí rozpočtu s výjimkou okruhu VFR 5 „Správa“. Většina výdajů je z okruhu VFR 1 „Inteligentní růst podporující začlenění“ a okruhu 4 „Globální Evropa“. Během období 2007–2018 byly přijaty závazky z rozpočtu EU ve prospěch skupiny EIB v celkové výši 14,7 miliardy EUR a celkově bylo vyplaceno 12,3 miliardy EUR (37). Z grafu vyplývá stabilní dlouhodobý trend v platbách pro skupinu EIB s meziročními rozdíly (38).






  Rámeček 2.9


  Roční závazky a platby ve prospěch skupiny EIB
















  Zdroj: | EÚD na základě údajů Komise. |
| --- | --- | --- |

2.35.

Rámeček 2.9

Roční závazky a platby ve prospěch skupiny EIB

Image 20

Zdroj:

EÚD na základě údajů Komise.

| 2.36. | Rámeček 2.10
  ukazuje závazky a platby z rozpočtu EU od roku 2007 na roční financování Záručního fondu pro vnější vztahy a záručního fondu EFSI (39). Během téhož období dosáhlo financování dvou záručních fondů 9,8 miliardy EUR a platby 7,1 miliardy EUR, přičemž většina pochází z období 2015–2018.






  Rámeček 2.10


  Roční závazky ve prospěch dvou záručních fondů
















  Zdroj: | EÚD na základě údajů Komise. |
| --- | --- | --- |

2.36.

Rámeček 2.10

Roční závazky ve prospěch dvou záručních fondů

Image 21

Zdroj:

EÚD na základě údajů Komise.

| 2.37. | Z obou grafů je zřejmé, jak během doby rostl význam skupiny EIB jako partnera při plnění rozpočtu EU. Největší nárůst souvisí s financováním záručního fondu EFSI. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Vztahy mezi rozpočtem EU a skupinou EIB jsou složité a významné, přestože skupina EIB není součástí rozpočtu. Podpora z rozpočtu EU se poskytuje z různých rozpočtových položek mnoha různými způsoby, včetně přímých grantů, záruk z rozpočtu EU zajištěných záručními fondy a financování EU přiděleného skupině EIB orgány členských států ve sdíleném nebo nepřímém řízení. Skupina EIB také pro EU řídí velké množství finančních nástrojů, které podporují různé politiky EU (viz
  příloha 2.2
  ). EIB nás informovala, že od roku 2018 téměř 35 % objemu jejích úvěrů souvisí s operacemi na základě mandátu, z nichž většina jsou operace s EU. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | EIB nám sdělila finanční objem mandátů EU, které spravuje a které jsou financovány z rozpočtu EU a ERF, až ve velmi pokročilé fázi auditu, což nám neumožnilo provést řádnou analýzu a kontrolu poskytnutých informací. V 
  rámečku 2.11
  jsou zobrazeny hlavní složky finančního vztahu mezi rozpočtem EU a EFR na jedné straně a skupinou EIB na straně druhé. Schéma zachycuje řízení a tok peněžních prostředků mezi členskými státy, Komisí a skupinou EIB.






  Rámeček 2.11


  Řízení a tok peněžních prostředků mezi členskými státy, Komisí a skupinou EIB
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

2.39.

Rámeček 2.11

Řízení a tok peněžních prostředků mezi členskými státy, Komisí a skupinou EIB

Image 22

Zdroj:

EÚD.

| 2.40. | Na základě předběžné a částečné dohody dosažené mezi Evropským parlamentem a Radou v dubnu 2019 má skupina EIB hrát významnou roli v příštím VFR prostřednictvím Programu InvestEU, který vychází ze zkušeností s EFSI (viz
  rámeček 2.12
  ).






  Rámeček 2.12


  Program InvestEU






  Program InvestEU se skládá z Fondu InvestEU, Poradenského centra InvestEU a Portálu InvestEU. Má podporovat konkurenceschopnost, růst a tvorbu pracovních míst prostřednictvím investicí a inovací v EU.
  Komise navrhla Program InvestEU na základě modelu rozpočtové záruky EFSI. Cílem programu je aktivovat další investice ve výši 650 miliard EUR poskytnutím záruky z rozpočtu EU ve výši 38 miliardy EUR. Předpokládaná míra tvorby rezerv na záruku je 40 %, což znamená, že v programu bude vyčleněno 15,2 miliardy EUR z rozpočtu EU na pokrytí uplatněných záruk.
  Hlavním prováděcím partnerem EU bude skupina EIB.







  Zdroj: | Návrh Komise COM(2018) 439. |
| --- | --- | --- |

2.40.

Rámeček 2.12

Program InvestEU

Program InvestEU se skládá z Fondu InvestEU, Poradenského centra InvestEU a Portálu InvestEU. Má podporovat konkurenceschopnost, růst a tvorbu pracovních míst prostřednictvím investicí a inovací v EU.

Komise navrhla Program InvestEU na základě modelu rozpočtové záruky EFSI. Cílem programu je aktivovat další investice ve výši 650 miliard EUR poskytnutím záruky z rozpočtu EU ve výši 38 miliardy EUR. Předpokládaná míra tvorby rezerv na záruku je 40 %, což znamená, že v programu bude vyčleněno 15,2 miliardy EUR z rozpočtu EU na pokrytí uplatněných záruk.

Hlavním prováděcím partnerem EU bude skupina EIB.

Zdroj:

Návrh Komise COM(2018) 439.

| 2.41. | Skupina EIB není orgán EU, nicméně je nedílnou součástí struktury EU a byla založena na základě smluv EU, aby sloužila cílům EU. Ve srovnání se zbytkem rozpočtu EU má však rozdílné řízení a správu, které zohledňují její zvláštní povahu. V současné době operace skupiny EIB, které nejsou financovány z rozpočtu EU, avšak slouží týmž cílům EU, nespadají do našeho kontrolního mandátu. To znamená, že EÚD nemůže poskytnout úplný obraz všech operací skupiny EIB. Ve svém informačním dokumentu o budoucnosti financí EU (únor 2018) jsme navrhli, že bychom měli být vyzváni i ke kontrole operací EIB mimo rozpočet EU. To by EIB nebránilo zachovat své současné dohody se soukromými auditními společnostmi v souvislosti se spolehlivostí účetní závěrky. Evropský parlament náš návrh podpořil ve svém usnesení o výroční zprávě o kontrole finančních činností EIB za rok 2017 (40). |
| --- | --- |

2.41.

Závěry a doporučení

Závěry

| 2.42. | Na základě svých připomínek upozorňujeme níže na hlavní skutečnosti s dopadem na rozpočtové a finanční řízení EU v roce 2018, z nichž některé mohou představovat riziko pro budoucí rozpočty, zejména v prvních letech příštího VFR. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Závazky a platby, které byly k dispozici v konečném rozpočtu, byly téměř zcela vyčerpány (viz body 2.4–2.7). |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Zpožděné provádění ESI fondů různými způsoby ovlivnilo provádění VFR a může ovlivnit i budoucí VFR:






  — | Do rozpočtu EU byly vráceny značné částky ročního předběžného financování (viz body 2.8–2.11). |
| --- | --- | --- |

2.44.

—

Do rozpočtu EU byly vráceny značné částky ročního předběžného financování (viz body 2.8–2.11).

| — | Nebylo zapotřebí významné částky celkového rozpětí pro platby, ta však nemůže být převedena do nového VFR (viz body 2.12–2.16). |
| --- | --- |

—

Nebylo zapotřebí významné částky celkového rozpětí pro platby, ta však nemůže být převedena do nového VFR (viz body 2.12–2.16).

| — | Vysoký objem zbývajících závazků je způsoben zejména pomalým prováděním ESI fondů, ale také ročním rozdílem mezi závazky a platbami a zvýšením rozpočtu EU. Zbývající závazky v roce 2018 nadále rostly (viz body 2.17–2.18). |
| --- | --- |

—

Vysoký objem zbývajících závazků je způsoben zejména pomalým prováděním ESI fondů, ale také ročním rozdílem mezi závazky a platbami a zvýšením rozpočtu EU. Zbývající závazky v roce 2018 nadále rostly (viz body 2.17–2.18).

| — | V prvních letech nového VFR hrozí riziko, že prostředky na platby mohou být nedostatečné (viz body 2.19–2.21). |
| --- | --- |

—

V prvních letech nového VFR hrozí riziko, že prostředky na platby mohou být nedostatečné (viz body 2.19–2.21).

| 2.45. | Členské státy celkově čerpaly prostředky z ESI fondů v menším rozsahu než v odpovídajícím roce předešlého VFR (viz body 2.22–2.24). |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | V posledních letech se zvýšily záruky kryté z rozpočtu EU. V důsledku toho je rozpočet EU více vystaven riziku. Objem ztrát, které Komise očekává, je kryt záručními fondy, které budou v novém VFR sdruženy do společného rezervního fondu (viz body 2.25–2.32). |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Skupina EIB je nedílnou součástí struktury EU. V posledních letech EU stále více využívá finanční nástroje a rozpočtové záruky poskytované skupině EIB. Ta má hrát významnou roli při provádění politiky EU v příštím VFR. Skupina EIB má s rozpočtem EU složitý vztah a jiné mechanismy vyvozování odpovědnosti než orgány EU. V současné době operace skupiny EIB, které nejsou financovány z rozpočtu EU, avšak slouží týmž cílům EU, nespadají do našeho kontrolního mandátu. To znamená, že EÚD nemůže poskytnout úplný obraz vztahů mezi operacemi skupiny EIB a rozpočtem EU. Opakujeme tedy svůj návrh, že bychom měli být vyzváni ke kontrole operací EIB mimo rozpočet EU (viz body 2.33–2.41). |
| --- | --- |

2.47.

Doporučení

| 2.48. | Komisi předkládáme následující doporučení. |
| --- | --- |

2.48.

Doporučení 2.1

Přijmout opatření, která zabrání nepřiměřenému tlaku na rozsah prostředků na platby v prvních letech VFR na období 2021–2027. Mezi tato opatření by mohla patřit následující:

| a) | zpřesnit prognózy platebních potřeb; |
| --- | --- |

a)

zpřesnit prognózy platebních potřeb;

| b) | vyzvat Evropský parlament a Radu, aby:






  i) | v příštím VFR zajistily řádnou rovnováhu mezi prostředky na závazky a prostředky na platby stanovenými v rozpočtu. Toho by bylo možné dosáhnout zvýšením prostředků na platby, změnou pravidel pro rušení závazků anebo snížením prostředků na závazky; |
| --- | --- | --- |

b)

vyzvat Evropský parlament a Radu, aby:

i)

v příštím VFR zajistily řádnou rovnováhu mezi prostředky na závazky a prostředky na platby stanovenými v rozpočtu. Toho by bylo možné dosáhnout zvýšením prostředků na platby, změnou pravidel pro rušení závazků anebo snížením prostředků na závazky;

| ii) | přitom vzaly v úvahu možnost vysokého objemu žádostí o platby v letech 2021 a 2022 a skutečnost, že nečerpané prostředky na platby nelze převést do příštího VFR; |
| --- | --- |

ii)

přitom vzaly v úvahu možnost vysokého objemu žádostí o platby v letech 2021 a 2022 a skutečnost, že nečerpané prostředky na platby nelze převést do příštího VFR;

| c) | napomoci včasnému přijetí právních rámců a podporovat včasné plánování programů členskými státy. |
| --- | --- |

c)

napomoci včasnému přijetí právních rámců a podporovat včasné plánování programů členskými státy.

Časový rámec: do začátku období po roce 2020.

Doporučení 2.2

Jakmile bude společný rezervní fond zřízen, zajistit účinné řízení a aktuální monitorování expozice rozpočtu EU vůči souvisejícím zárukám. V této souvislosti by Komise měla při svém výpočtu efektivní míry tvorby rezerv vycházet z obezřetné metodiky založené na uznávaných osvědčených postupech.

Časový rámec: do začátku období po roce 2020.

Doporučení 2.3

Každoročně rozpočtovému orgánu předkládat celkovou částku a rozdělení prostředků převedených z rozpočtu EU na finanční nástroje spravované skupinou EIB.

Rozpočtový orgán by tak měl relevantní informace pro prověřování skupiny EIB a jejích činností a také by se zvýšila transparentnost těchto operací.

Časový rámec: polovina roku 2020.

---

(1)  Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 – COM(2018) 322 final.

(2)  Informační dokument: Návrh Komise týkající se víceletého finančního rámce na období 2021–2027, červenec 2018.

(3)  Návrh dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. 66 I, 19.2.2019, s. 1).

(4)  Konečný rozpočet zahrnuje původní rozpočet a následné opravné rozpočty přijaté rozpočtovým orgánem.

(5)  Celkové platby v roce 2018 činily 156,7 miliardy EUR a skládaly se z plateb z konečného rozpočtu na rok 2018 ve výši 142,7 miliardy EUR, přenesených prostředků ve výši 1,9 miliardy EUR a účelově vázaných příjmů ve výši 12,1 miliardy EUR. Přenosy a účelově vázané příjmy nezapočítáváme, protože nejsou součástí schváleného rozpočtu a řídí se jinými pravidly. Další informace naleznete v části A4–A5 dokumentu „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení Evropské komise za rozpočtový rok 2018“.

(6)  ESI fondy tvoří Fondy soudržnosti předchozího VFR, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).

(7)  Na základě údajů Komise o přidělení prostředků členským státům na programy ESI fondů ve výši 464,9 miliardy EUR a o prostředcích na závazky VFR 2014–2020 ve výši 1 087,2 miliardy EUR v opravném znění technické úpravy na rok 2018 – COM(2017) 473.

(8)  Největší byl opravný rozpočet č. 3, který poskytl 500 milionů EUR na nástroj pro uprchlíky v Turecku v rámci „druhé tranše“ ve výši 3 miliardy EUR určené pro nástroj během období 2018–2019, jak bylo dohodnuto v prohlášení EU a Turecka z 18. března 2016.

(9)  Viz body 2.5–2.16 naší výroční zprávy za rok 2017 a příslušné odpovědi Komise.

(10)  U EZFRV se předběžné financování vyplácí pouze v prvních třech letech období 2014–2020 (v souladu s čl. 35 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013).

(11)  Viz body 1.51–1.53 naší výroční zprávy za rok 2012.

(12)  Z nečerpaných prostředků na platby z roku 2018 ve výši 11,4 miliardy EUR byla do roku 2020 přenesena jen malá část celkového rozpětí pro platby ve výši 219 milionů EUR (183 milionů EUR v cenách roku 2011). Viz COM(2019) 310, s. 7.

(13)  Prostředky na platby na rok 2019 činí 166,7 miliardy EUR a zahrnují celkové rozpětí pro platby. I po odečtení celkového rozpětí pro platby ve výši 12,9 miliardy EUR bude strop stále vyšší než prostředky na platby ve schváleném rozpočtu na rok 2019 ve výši 148,2 miliardy EUR.

(14)  Viz návrh rozpočtu na rok 2020: COM(2019) 400.

(15)  COM(2018) 687 final – zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě – Dlouhodobá prognóza přítoku a odtoku prostředků rozpočtu EU (2019–2023).

(16)  Zveřejněno v dubnu 2019.

(17)  Viz poznámka pod čarou 15.

(18)  To potvrdil i schválený rozpočet na rok 2019, který obsahoval prostředky na platby ve výši 148,2 miliardy EUR, tedy o 18,5 miliardy EUR nižší než strop 166,7 miliardy EUR.

(19)  Okruh 1b Hospodářská, sociální a územní soudržnost: 48,5 miliardy EUR a okruh 2 Udržitelný růst – přírodní zdroje: 15,2 miliardy EUR.

(20)  Viz naši výroční zpráva za rok 2017, body 2.13–2.19.

(21)  Tyto záruky jsou kryty ze Záručního fondu pro vnější vztahy a poskytují likvidní rezervu na možné ztráty. Výše fondu musí být udržována na částce 9 % ze zaručených úvěrů, které jsou na konci roku nesplaceny. Platby ze záručního fondu se provádějí, když jsou záruky uplatněny.

(22)  Viz body 2.42–2.45 naší výroční zprávy za rok 2017 a přílohy 4.1.1– 4.1.3 ke konsolidovaným finančním výkazům Evropské unie za rozpočtový rok 2018.

(23)  Z rozpočtu EU se kryjí různé závazky: skutečné závazky v rozvaze a rozpočtové závazky, jako jsou zbývající závazky a podmíněné závazky, které jsou převážně zárukami.

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2396 ze dne 13. prosince 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) 2015/1017, pokud jde o prodloužení doby trvání Evropského fondu pro strategické investice, jakož i zavedení technických zlepšení daného fondu a Evropského centra pro investiční poradenství (Úř. věst. L 345, 27.12.2017, p. 34).

(25)  Úhrady představují částky poskytované konečným příjemcům, které jsou kryty zárukami.

(26)  SWD(2016) 297 final – Pracovní dokument útvarů Komise – Hodnocení přiložené k návrhu Komise COM(2016) 597 final.

(27)  Poslední zpráva je COM(2018) 609 final – zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o zárukách krytých souhrnným rozpočtem – stav k 31. prosinci 2017.

(28)  Viz příloha 2.4.1 ke konsolidovaným finančním výkazům Evropské unie za rozpočtový rok 2018.

(29)  COM(2018) 325 – Návrh rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie.

(30)  Jedná se o míru, podle níž se stanoví objem peněz a peněžních ekvivalentů ve společném rezervním fondu, které jsou potřeba k vyplacení čerpaných záruk.

(31)  Článek 213 finančního nařízení (nařízení (EU, Euratom) 2018/1046).

(32)  Stanovisko č. 1/2017 k návrhu revize finančního nařízení.

(33)  Skupina EIB se skládá z Evropské investiční banky (EIB), Evropského investičního fondu (EIF) a Mikrofinanční platformy EU.

(34)  Finanční zpráva skupiny EIB za rok 2018, s. 44.

(35)  Zvláštní zpráva č. 3/2019 – „Evropský fond pro strategické investice: pro zajištění skutečného úspěchu jsou nutná další opatření“.

(36)  Viz například zvláštní zpráva č. 19/2016 – „Plnění rozpočtu EU prostřednictvím finančních nástrojů – ponaučení z programového období 2007–2013“ nebo zvláštní zpráva č. 1/2018 „Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech (JASPERS) – čas na lepší zacílení“.

(37)  Tyto částky zahrnují závazky a platby z rozpočtu EU a ERF.

(38)  Vrchol v roce 2008 se shoduje se začátkem 10. ERF. Vysoká částka v roce 2008 je způsobena tím, jak se v ERF vykazují závazky – všechny závazky na celé programové období se přijímají na počátku sedmiletého období. V rozpočtu EU se závazky vykazují každoročně.

(39)  Záruční fond EFSI spravuje Komise a Záruční fond pro vnější vztahy spravuje EIB.

(40)  Viz bod 72 dokumentu P8_TA-PROV (2019)0036 – usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. ledna 2019 o výroční zprávě o kontrole finančních činností EIB za rok 2017 (2018/2151(INI)).

PŘÍLOHA 2.1

MANDÁTY EIB OD EU – HLAVNÍ KATEGORIE

EIB nás informovala, že mandáty od EU řadí do šesti hlavních kategorií podle související struktury, koncepce a použití finančních prostředků partnerů.

| Kategorie mandátů | Příklady |
| --- | --- |
| Mandát ke
  sdílení rizika
  – finanční prostředky partnerů se používají jako ochrana v podobě tranše nesoucí ztrátu jako první (tzv. first loss piece) pro způsobilé operace. Je založen na mechanismu, pomocí kterého se sdílí rizika související s příslušnými operacemi v portfoliu (nebo dílčím portfoliu) úvěrů na základě předem vymezených podmínek pro sdílení rizika a v souladu se stanovenými cíli pákového efektu pro příspěvek obou účastníků. | Innovfin – finanční prostředky EU pro inovátory je program v rámci programu EU pro výzkum a inovace Horizont 2020, který zahrnuje široké spektrum úvěrů, záruk a financování formou majetkové účasti.
  EFSI – Evropský fond pro strategické investice je společná iniciativa skupiny EIB a Komise, která má pomoci překonat současný nedostatek investicí v EU. |
| Mandát k 
  portfoliové záruce
  – partner poskytuje záruku zajišťující do celkové maximální výše předem stanovenou část expozice EIB. | Vnější úvěrový mandát (ELM) je právní rámec, na jehož základě se EIB poskytuje záruka za ztráty z úvěrů a z úvěrových záruk na projekty mimo EU. |
| Mandáty k 
  přímým investicím finančních prostředků třetích stran
  – EIB přímo investuje finanční prostředky partnerů. | Investiční nástroj dohody z Cotonou – dohoda z Cotonou je dohoda mezi EU a skupinou afrických, karibských a tichomořských států. EIB je pověřena správou investičního nástroje zřízeného na základě dohody z Cotonou. |
| Mandáty ke
  kombinování zdrojů financování
  – EIB v jednotlivých případech žádá o přístup k externímu financování grantů. Mandát založený na kombinaci úvěrů a dalších finančních nástrojů s různými finančními podmínkami a charakteristikami (například granty, úvěry a záruky). | AIP – investiční platforma pro Afriku je finanční mechanismus, který kombinuje granty s jinými zdroji, jako jsou úvěry od institucí rozvojového financování, s cílem aktivovat další finanční prostředky pro rozvoj a zvýšit dopad pomoci EU.
  NIP – investiční platforma sousedství je mechanismus, který má mobilizovat další zdroje na financování kapitálově náročných infrastrukturních projektů v partnerských zemích EU, na něž se vztahuje evropská politika sousedství. |
| Svěřenské fondy
  – finanční prostředky dárců se sdružují ve svěřenském fondu, který spravuje EIB. Tyto prostředky jsou k dispozici k použití buďto výhradně EIB, nebo všem způsobilým finančním institucím. | EPTATF – svěřenský fond technické pomoci v rámci Východního partnerství je víceodvětvový svěřenský fond sdružující více dárců.
  ERIF – fond iniciativy na posílení ekonomické odolnosti podporuje kapacitu ekonomik v zemích jižního sousedství a západního Balkánu na základě výzvy Evropské rady. |
| Mandáty k 
  záručním nástrojům
  – EIB se zavazuje provést platbu, pokud nastanou podmínky stanovené v záruce. | PF4EE – soukromé financování pro energetickou účinnost je společná dohoda mezi EIB a Komisí financovaná z programu LIFE, která poskytuje ochranu před úvěrovým rizikem finančním zprostředkovatelům spolufinancujícím projekty energetické účinnosti spolu s EIB. |

Kategorie mandátů

Příklady

Mandát ke
  sdílení rizika
  – finanční prostředky partnerů se používají jako ochrana v podobě tranše nesoucí ztrátu jako první (tzv. first loss piece) pro způsobilé operace. Je založen na mechanismu, pomocí kterého se sdílí rizika související s příslušnými operacemi v portfoliu (nebo dílčím portfoliu) úvěrů na základě předem vymezených podmínek pro sdílení rizika a v souladu se stanovenými cíli pákového efektu pro příspěvek obou účastníků.

Innovfin – finanční prostředky EU pro inovátory je program v rámci programu EU pro výzkum a inovace Horizont 2020, který zahrnuje široké spektrum úvěrů, záruk a financování formou majetkové účasti.

EFSI – Evropský fond pro strategické investice je společná iniciativa skupiny EIB a Komise, která má pomoci překonat současný nedostatek investicí v EU.

Mandát k 
  portfoliové záruce
  – partner poskytuje záruku zajišťující do celkové maximální výše předem stanovenou část expozice EIB.

Vnější úvěrový mandát (ELM) je právní rámec, na jehož základě se EIB poskytuje záruka za ztráty z úvěrů a z úvěrových záruk na projekty mimo EU.

Mandáty k 
  přímým investicím finančních prostředků třetích stran
  – EIB přímo investuje finanční prostředky partnerů.

Investiční nástroj dohody z Cotonou – dohoda z Cotonou je dohoda mezi EU a skupinou afrických, karibských a tichomořských států. EIB je pověřena správou investičního nástroje zřízeného na základě dohody z Cotonou.

Mandáty ke
  kombinování zdrojů financování
  – EIB v jednotlivých případech žádá o přístup k externímu financování grantů. Mandát založený na kombinaci úvěrů a dalších finančních nástrojů s různými finančními podmínkami a charakteristikami (například granty, úvěry a záruky).

AIP – investiční platforma pro Afriku je finanční mechanismus, který kombinuje granty s jinými zdroji, jako jsou úvěry od institucí rozvojového financování, s cílem aktivovat další finanční prostředky pro rozvoj a zvýšit dopad pomoci EU.

NIP – investiční platforma sousedství je mechanismus, který má mobilizovat další zdroje na financování kapitálově náročných infrastrukturních projektů v partnerských zemích EU, na něž se vztahuje evropská politika sousedství.

Svěřenské fondy
  – finanční prostředky dárců se sdružují ve svěřenském fondu, který spravuje EIB. Tyto prostředky jsou k dispozici k použití buďto výhradně EIB, nebo všem způsobilým finančním institucím.

EPTATF – svěřenský fond technické pomoci v rámci Východního partnerství je víceodvětvový svěřenský fond sdružující více dárců.

ERIF – fond iniciativy na posílení ekonomické odolnosti podporuje kapacitu ekonomik v zemích jižního sousedství a západního Balkánu na základě výzvy Evropské rady.

Mandáty k 
  záručním nástrojům
  – EIB se zavazuje provést platbu, pokud nastanou podmínky stanovené v záruce.

PF4EE – soukromé financování pro energetickou účinnost je společná dohoda mezi EIB a Komisí financovaná z programu LIFE, která poskytuje ochranu před úvěrovým rizikem finančním zprostředkovatelům spolufinancujícím projekty energetické účinnosti spolu s EIB.

PŘÍLOHA 2.2

FINANČNÍ NÁSTROJE EU SPRAVOVANÉ SKUPINOU EIB

| | Finanční nástroje – k 31. prosinci 2018 | Pod správou |
| --- | --- | --- |
| 1 | Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví | EIF |
| 2 | Nástroj pro záruky za studentské půjčky programu Erasmus+ | EIF |
| 3 | Záruční mechanismus pro malé a střední podniky rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace | EIF |
| 4 | Kapitálový nástroj víceletého programu pro podnik a podnikavost (ETFSU 2001) | EIF |
| 5 | Budování kapacit v rámci programu pro zaměstnanost a sociální inovace | EIF |
| 6 | Mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem spadající pod rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace | EIF |
| 7 | Pilotní projekty v oblasti přenosu technologií | EIF |
| 8 | Mikrofinancování a sociální podnikání v rámci programu pro zaměstnanost a sociální inovace – záruky a nástroj pro budování kapacit | EIF |
| 9 | Evropský fond mikrofinancování Progress | EIF |
| 10 | Evropský záruční nástroj mikrofinancování Progress | EIF |
| 11 | Nástroj pro úvěrové záruky v rámci Programu EU pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) | EIF |
| 12 | Kapitálový nástroj pro růst v rámci programu COSME | EIF |
| 13 | Záruční nástroj I v rámci nástroje pro rozvoj podniků a inovace v zemích západního Balkánu (WB EDIF) | EIF |
| 14 | Záruční nástroj II v rámci WB EDIF | EIF |
| 15 | Záruční nástroj II v rámci WB EDIF – nástroj pro Srbsko | EIF |
| 16 | Záruční nástroj v rámci WB EDIF – zaměstnanost mladých lidí | EIF |
| 17 | Iniciativa EU na podporu malých a středních podniků | EIF |
| 18 | Program Horizont 2020 EIF – kapitálový nástroj InnovFin pro výzkum a inovace | EIF |
| 19 | Nástroj financování se sdílením rizik v rámci 7. rámcového programu | EIF/EIB |
| 20 | Finanční prostředky EU pro inovátory (InnovFin) v rámci programu Horizont 2020 – záruční mechanismus pro malé a střední podniky | EIF/EIB |
| 21 | Program Horizont 2020 – služby v oblasti půjček InnovFin pro výzkum a inovace | EIB |
| 22 | Soukromé financování pro nástroj pro energetickou účinnost (PF4EE) | EIB |
| 23 | Dluhový nástroj pro sdílení rizik v rámci Nástroje pro propojení Evropy | EIB |
| 24 | Nástroj financování přírodního kapitálu (NCFF) | EIB |
| 25 | Investiční platforma sousedství (NIP) – nástroj EU pro prohloubenou a komplexní zónu volného obchodu | EIB |
| 26 | Facilita rizikového kapitálu pro země jižního sousedství (financováno v rámci NIP) | EIB |
| 27 | Program EU pro obchod a konkurenceschopnost v Maroku, Tunisku, Egyptě a Jordánsku (financováno v rámci NIP) | EIB |
| 28 | Investiční platforma pro Afriku (AIP) | EIB |
| 29 | Investiční facilita pro Střední Asii (IFCA) | EIB |
| 30 | Investiční facilita pro Asii (AIF) | EIB |
| 31 | Latinskoamerická investiční facilita (LAIF) | EIB |
| 32 | Karibská investiční facilita (CIF) | EIB |
| 33 | Investiční facilita pro Tichomoří (IFP) | EIB |

Finanční nástroje – k 31. prosinci 2018

Pod správou

1

Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví

EIF

2

Nástroj pro záruky za studentské půjčky programu Erasmus+

EIF

3

Záruční mechanismus pro malé a střední podniky rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace

EIF

4

Kapitálový nástroj víceletého programu pro podnik a podnikavost (ETFSU 2001)

EIF

5

Budování kapacit v rámci programu pro zaměstnanost a sociální inovace

EIF

6

Mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem spadající pod rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace

EIF

7

Pilotní projekty v oblasti přenosu technologií

EIF

8

Mikrofinancování a sociální podnikání v rámci programu pro zaměstnanost a sociální inovace – záruky a nástroj pro budování kapacit

EIF

9

Evropský fond mikrofinancování Progress

EIF

10

Evropský záruční nástroj mikrofinancování Progress

EIF

11

Nástroj pro úvěrové záruky v rámci Programu EU pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME)

EIF

12

Kapitálový nástroj pro růst v rámci programu COSME

EIF

13

Záruční nástroj I v rámci nástroje pro rozvoj podniků a inovace v zemích západního Balkánu (WB EDIF)

EIF

14

Záruční nástroj II v rámci WB EDIF

EIF

15

Záruční nástroj II v rámci WB EDIF – nástroj pro Srbsko

EIF

16

Záruční nástroj v rámci WB EDIF – zaměstnanost mladých lidí

EIF

17

Iniciativa EU na podporu malých a středních podniků

EIF

18

Program Horizont 2020 EIF – kapitálový nástroj InnovFin pro výzkum a inovace

EIF

19

Nástroj financování se sdílením rizik v rámci 7. rámcového programu

EIF/EIB

20

Finanční prostředky EU pro inovátory (InnovFin) v rámci programu Horizont 2020 – záruční mechanismus pro malé a střední podniky

EIF/EIB

21

Program Horizont 2020 – služby v oblasti půjček InnovFin pro výzkum a inovace

EIB

22

Soukromé financování pro nástroj pro energetickou účinnost (PF4EE)

EIB

23

Dluhový nástroj pro sdílení rizik v rámci Nástroje pro propojení Evropy

EIB

24

Nástroj financování přírodního kapitálu (NCFF)

EIB

25

Investiční platforma sousedství (NIP) – nástroj EU pro prohloubenou a komplexní zónu volného obchodu

EIB

26

Facilita rizikového kapitálu pro země jižního sousedství (financováno v rámci NIP)

EIB

27

Program EU pro obchod a konkurenceschopnost v Maroku, Tunisku, Egyptě a Jordánsku (financováno v rámci NIP)

EIB

28

Investiční platforma pro Afriku (AIP)

EIB

29

Investiční facilita pro Střední Asii (IFCA)

EIB

30

Investiční facilita pro Asii (AIF)

EIB

31

Latinskoamerická investiční facilita (LAIF)

EIB

32

Karibská investiční facilita (CIF)

EIB

33

Investiční facilita pro Tichomoří (IFP)

EIB

---

KAPITOLA 3

Rozpočet EU a dosahování výsledků

OBSAH

| Úvod | 3.1 |
| --- | --- |

| Část 1 – O čem ukazatele výkonnosti rozpočtu EU vypovídají? | 3.2–3.35 |
| --- | --- |

| Oddíl A – Ukazatele odhalují výrazné odchylky v dosažených výsledcích a obecně vypovídají o mírném pokroku | 3.7–3.20 |
| --- | --- |

| Okruh 1a: Ukazatele vypovídají o dobrém pokroku programu Erasmus+ a EFSI a mírném pokroku u programu Horizont 2020 a nástroje pro propojení Evropy | 3.13 |
| --- | --- |

| Okruh 1b: Ukazatele vypovídají o malém pokroku v oblasti soudržnosti z důvodu pozdního zahájení | 3.14 |
| --- | --- |

| Okruh 2: Na základě ukazatelů nebylo možné stanovit pokrok pro většinu výdajů v oblasti „Přírodní zdroje“ | 3.15 |
| --- | --- |

| Okruh 3: Ukazatele pro „Bezpečnost a občanství“ vypovídají o dvou programech s dobrým pokrokem, jednom s mírným pokrokem a jednom programu, který zaostává | 3.16–3.17 |
| --- | --- |

| Okruh 4: Hodnoty ukazatelů svědčí o celkovém přiměřeném pokroku u programů okruhu „Globální Evropa“ | 3.18–3.19 |
| --- | --- |

| Zvláštní nástroje: nedostatečné informace o dosaženém pokroku | 3.20 |
| --- | --- |

| Oddíl B – Ukazatele ne vždy nabízely dobrý obraz skutečného pokroku | 3.21–3.35 |
| --- | --- |

| Řada ukazatelů nebyla zvolena dobře | 3.22–3.27 |
| --- | --- |

| U řady ukazatelů nebylo možné pokrok měřit | 3.28–3.30 |
| --- | --- |

| Údaje některých programů neměly dostatečnou kvalitu | 3.31–3.33 |
| --- | --- |

| Některé programy obsahují cíle, které nejsou dostatečně ambiciózní | 3.34–3.35 |
| --- | --- |

| Část 2 – Výsledky auditu výkonnosti Účetního dvora: hlavní závěry a doporučení | 3.36–3.71 |
| --- | --- |

| Úvod | 3.36 |
| --- | --- |

| Okruhy 1a „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ a 1b „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ | 3.37–3.49 |
| --- | --- |

| Okruh 2 „Přírodní zdroje“ | 3.50–3.52 |
| --- | --- |

| Okruh 3 „Bezpečnost a občanství“ a okruh 4 „Globální Evropa“ | 3.53–3.61 |
| --- | --- |

| Okruh 5 „Správa“ | 3.62–3.64 |
| --- | --- |

| Zprávy o „Fungujícím jednotném trhu a udržitelné měnové unii“ | 3.65–3.71 |
| --- | --- |

| Část 3 – Kontroly opatření v návaznosti na předchozí doporučení | 3.72–3.78 |
| --- | --- |

| Analyzovali jsme plnění všech doporučení z roku 2015 adresovaných Komisi | 3.73–3.74 |
| --- | --- |

| Zabývala se Komise našimi doporučeními? | 3.75–3.78 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 3.79–3.85 |
| --- | --- |

| Závěry | 3.79–3.83 |
| --- | --- |

| Doporučení | 3.84–3.85 |
| --- | --- |

| Příloha 3.1 – | Seznam programů uvedených v našem vzorku |
| --- | --- |

Příloha 3.1 –

| Příloha 3.2 – | Doporučení z roku 2018 určená členským státům |
| --- | --- |

Příloha 3.2 –

| Příloha 3.3 – | Podrobné informace o stavu realizace doporučení z roku 2015 podle jednotlivých zpráv |
| --- | --- |

Příloha 3.3 –

| Příloha 3.4 – | Dosažená zlepšení a zbývající nedostatky částečně realizovaných doporučení podle jednotlivých zpráv |
| --- | --- |

Příloha 3.4 –

| Příloha 3.5 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se problematiky výkonnosti |
| --- | --- |

Příloha 3.5 –

Úvod

| 3.1. | V této kapitole každoročně analyzujeme řadu aspektů souvisejících s výkonností, tedy s výsledky, jichž dosáhl rozpočet EU, který plní Komise ve spolupráci s členskými státy (1). Letos jsme se konkrétně zaměřili na to:






  1) | o čem ukazatele výkonnosti rozpočtu EU vypovídají; |
| --- | --- | --- |

3.1.

1)

o čem ukazatele výkonnosti rozpočtu EU vypovídají;

| 2) | hlavní výsledky z našich zvláštních zpráv z roku 2018 týkajících se výkonnosti; |
| --- | --- |

2)

hlavní výsledky z našich zvláštních zpráv z roku 2018 týkajících se výkonnosti;

| 3) | provádění doporučení, která jsme předložili v našich zvláštních zprávách zveřejněných v roce 2015. |
| --- | --- |

3)

provádění doporučení, která jsme předložili v našich zvláštních zprávách zveřejněných v roce 2015.

Část 1 – O čem ukazatele výkonnosti rozpočtu EU vypovídají?

| 3.2. | V uplynulých dvou letech byl předmětem našeho přezkumu způsob, jakým Komise vykazuje výkonnost ve srovnání s osvědčenými postupy. Rovněž jsme posuzovali, zda Komise náležitě využívá informace o výkonnosti při svém rozhodování. Letos jsme analyzovali informace o výkonnosti, které zveřejnila. Konkrétně jsme provedli přezkum ukazatelů výkonnosti v:






  i) | programových prohlášeních připojených k návrhu rozpočtu na rok 2019 (2), |
| --- | --- | --- |

3.2.

i)

programových prohlášeních připojených k návrhu rozpočtu na rok 2019 (2),

| ii) | přehledu výkonnosti programů financovaných z rozpočtu EU na období 2014–2020, vydaného poprvé v květnu 2018 (3). |
| --- | --- |

ii)

přehledu výkonnosti programů financovaných z rozpočtu EU na období 2014–2020, vydaného poprvé v květnu 2018 (3).

| 3.3. | Přehled výkonnosti programů pojednává v rozsahu dvou stran o každém programu. Dokument obsahuje půlstránkové shrnutí obecných a specifických cílů a dosaženého pokroku u vybraných ukazatelů. Není však dobře vysvětleno, proč byly vybrány právě tyto ukazatele. Zveřejnění přehledu výkonnosti programů je velkým krokem vpřed, který prokazuje ochotu Komise přinášet čtenářsky vstřícné zprávy. Komise uvedla, že přehled výkonnosti programů je výtah z programových prohlášení přiložených k návrhu rozpočtu na rok 2019. Jeho smyslem je prezentovat všechny výdajové programy EU (2014–2020) stručným a jednotným způsobem, vysvětlovat, čím se jednotlivé programy zabývají a jak mají být občanům EU ku prospěchu, poskytovat informace o stavu realizace, stanovit rámec výkonnosti programu a uvádět hlavní úspěchy z nedávné doby. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Programová prohlášení mají podobu 557stranového dokumentu, který není příliš čtenářsky vstřícný. Neuvádí přehled výkonnosti 60 programů ve VFR na období 2014–2020. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Po účely naší analýzy jsme vybrali 22 z 60 výdajových programů: čtyři programy s nejvyššími plánovanými výdaji pro každý z pěti okruhů víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020 a dva programy pro zvláštní nástroje. Vybraných 22 programů pokrylo 97 % finančního programování na dané sedmileté období (seznam programů viz
  příloha 3.1
  ). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V oddílu A předkládáme souhrnné informace získané na základě ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU poskytnuté Komisí. Při interpretaci této analýzy je nutno vzít v úvahu limity informací, jež poskytují ukazatele výkonnosti Komise, které popisujeme v oddíle B. |
| --- | --- |

3.6.

Oddíl A – Ukazatele odhalují výrazné odchylky v dosažených výsledcích a obecně vypovídají o mírném pokroku

| 3.7. | Měření realizace priorit, politik a programů EU je náročný úkol. Oddělit účinek rozpočtu EU od účinku národních rozpočtů a externích faktorů může být obtížné. Pro pochopení situace, identifikaci nových problémů, rozhodování založené na důkazech a zajištění řádné výkonnosti je zásadní účinné monitorování výkonnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zaměřili jsme se na kvantitativní informace poskytované ukazateli výkonnosti. Jak jsme uvedli ve výroční zprávě za rok 2016 (4), Komise neposkytuje informace o spolehlivosti základních dat v programových prohlášeních. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Uvádíme dva soubory informací o výkonnosti pro každý zkoumaný program:






  — | Pokrok v plnění cílové hodnoty vypočtený oproti výchozímu stavu (5) podle údajů uvedených v programových prohlášeních. Jedná se o běžně používanou metodiku a související výpočet je snadný (6). Komise na tento přístup odkazuje v dokumentu „Pokyny ke zlepšování právní úpravy“, kde uvádí toto doporučení: „Očekávaný význam dopadů by se měl posuzovat z hlediska změn oproti výchozímu stavu“ (7). |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Pokrok v plnění cílové hodnoty vypočtený oproti výchozímu stavu (5) podle údajů uvedených v programových prohlášeních. Jedná se o běžně používanou metodiku a související výpočet je snadný (6). Komise na tento přístup odkazuje v dokumentu „Pokyny ke zlepšování právní úpravy“, kde uvádí toto doporučení: „Očekávaný význam dopadů by se měl posuzovat z hlediska změn oproti výchozímu stavu“ (7).

| — | Pokrok v plnění cílové hodnoty uvedené v přehledu výkonnosti programů Komise počítaný od nuly (8). Prezentované hodnoty se liší od hodnot uvedených v první odrážce, protože vychází z vybraných ukazatelů stanovených Komisí a byly vypočteny jako poslední aktuální výsledek vydělený cílovou hodnotou, aniž by se přihlíželo k výchozímu stavu. Rovněž jsou v nich zahrnuty procentní prognózy pokroku v plnění cílové hodnoty, které jsou u u dvou programů – Fondu soudržnosti (FS) a Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) – mnohem vyšší. To obecně vysvětluje většinu rozdílů mezi našimi výpočty na základě programových prohlášení a výpočty, jež vycházejí z přehledu výkonnosti programů. |
| --- | --- |

—

Pokrok v plnění cílové hodnoty uvedené v přehledu výkonnosti programů Komise počítaný od nuly (8). Prezentované hodnoty se liší od hodnot uvedených v první odrážce, protože vychází z vybraných ukazatelů stanovených Komisí a byly vypočteny jako poslední aktuální výsledek vydělený cílovou hodnotou, aniž by se přihlíželo k výchozímu stavu. Rovněž jsou v nich zahrnuty procentní prognózy pokroku v plnění cílové hodnoty, které jsou u u dvou programů – Fondu soudržnosti (FS) a Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) – mnohem vyšší. To obecně vysvětluje většinu rozdílů mezi našimi výpočty na základě programových prohlášení a výpočty, jež vycházejí z přehledu výkonnosti programů.

Rámeček 3.1
  ilustruje rozdíly mezi těmito dvěma metodami výpočtu pokroku.

| Rámeček 3.1


  Různé způsoby výpočtu pokroku | | Výchozí hodnota | Skutečný výsledek | Cíl | Pokrok | Pokrok v % | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Výpočet pokroku od výchozího stavu k cílové hodnotě | 40 | 70 | 100 | 30 | 30/(100-40)=50 % | |
| | Výpočet pokroku od nuly k cílové hodnotě | 40 | 70 | 100 | 70 | 70/100=70 % | |
| Zdroj: | EÚD. |

Rámeček 3.1

Různé způsoby výpočtu pokroku

Výchozí hodnota

Skutečný výsledek

Cíl

Pokrok

Pokrok v %

Výpočet pokroku od výchozího stavu k cílové hodnotě

40

70

100

30

30/(100-40)=50 %

Výpočet pokroku od nuly k cílové hodnotě

40

70

100

70

70/100=70 %

Zdroj:

EÚD.

| 3.10. | Pokrokem od procentního údaje výchozího stavu se rozumí průměry všech ukazatelů programu, pro které byly v programových prohlášeních k dispozici nutné údaje. Domníváme se, že pokud mají všechny ukazatele programu požadovanou kvalitu, měly by tyto průměry být užitečným přehledem výkonnosti programu. Pro přehled výkonnosti programů Komise jsme vypočetli průměrný pokrok u vybraných ukazatelů. Rovněž jsme spočetli vážené průměry pro každý okruh VFR na základě finančního programování na období 2014–2020 pro oba typy ukazatelů pokroku. Podotýkáme, že takové informace mohou mít své limity a že úplnou představu o výkonnosti získáme doplněním dalších kvalitativních informací. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Dostupnost informací o výkonnosti se měnila v závislosti na způsobu řízení programu. U programů přímo řízených Komisí byly aktuální údaje většinou z konce roku 2017. U programů spadajících pod sdílené řízení byly nejaktuálnější údaje poskytnuté členskými státy na konci roku 2016. Údaje programů spadajících pod nepřímé řízení pocházely z roku 2017 nebo 2016, ale v některých případech se datovaly až z roku 2015 nebo dřívějších let. Obecně byly nejstarší údaje v našem vzorku z roku 2016 (42 % případů) a z roku 2017 (48 % případů). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Očekávaný pokrok ukazatelů výkonnosti od roku 2014 do roku 2020 není ve většině případů lineární, avšak pokud by tomu tak bylo, činil by 43 % v roce 2016 a 57 % v roce 2017 (9). Z údajů poskytnutých Komisí obecně vyplývá, že výsledky programů se značně liší a že obecně bylo dosaženo mírného pokroku (viz
  rámeček 3.2
  ).






  Rámeček 3.2


  Celkový vzorek 22 programů – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU | Okruh VFR | Počet ukazatelů | Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Celkem | Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu | na základě programových prohlášení | na základě přehledu výkonnosti programů | |
| | 1A – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost | 147 | 57 | 46 % | 71 % | |
| | 1B – Hospodářská, sociální a územní soudržnost | 87 | 60 | 31 % | 40 % | |
| | 2 – Přírodní zdroje | 105 | 54 | 31 % | 51 % | |
| | 3 – Bezpečnost a občanství | 74 | 48 | 49 % | 64 % | |
| | 4 – Globální Evropa | 65 | 49 | 49 % | 68 % | |
| | Zvláštní nástroje | 2 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Celkem | 480 | 269 | | | |
| Poznámka: | Kvůli nedostatečným údajům nezahrnují výpočty vážených průměrů pokroku v plnění cílových hodnot EZZF a EUSF (pro výpočet na základě programových prohlášení a na základě přehledu výkonnosti programů). |

3.12.

Rámeček 3.2

Celkový vzorek 22 programů – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU

Okruh VFR

Počet ukazatelů

Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9)

Celkem

Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu

na základě programových prohlášení

na základě přehledu výkonnosti programů

1A – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost

147

57

46 %

71 %

1B – Hospodářská, sociální a územní soudržnost

87

60

31 %

40 %

2 – Přírodní zdroje

105

54

31 %

51 %

3 – Bezpečnost a občanství

74

48

49 %

64 %

4 – Globální Evropa

65

49

49 %

68 %

Zvláštní nástroje

2

1

100 %

100 %

Celkem

480

269

Poznámka:

Kvůli nedostatečným údajům nezahrnují výpočty vážených průměrů pokroku v plnění cílových hodnot EZZF a EUSF (pro výpočet na základě programových prohlášení a na základě přehledu výkonnosti programů).

| Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD.

Okruh 1a: Ukazatele vypovídají o dobrém pokroku programu Erasmus+ a EFSI a mírném pokroku u programu Horizont 2020 a nástroje pro propojení Evropy

| 3.13. | Analyzovali jsme ukazatele čtyř z 23 programů okruhu VFR 1 A „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ (viz také kapitola 5):






  — | Pokrok měřený pro účely rámcového programu pro výzkum a inovace (Horizont 2020) byl mírný: 40 % (viz
  rámeček 3.3
  ). Přehled výkonnosti programů vypracovaný Komisí nabídl pozitivnější zprávu o dosaženém pokroku. Na základě sedmi ukazatelů, které Komise vybrala ve svém přehledu výkonnosti programů, jsme vypočetli průměrný pokrok v dosažení cílové hodnoty na 73 %. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

Pokrok měřený pro účely rámcového programu pro výzkum a inovace (Horizont 2020) byl mírný: 40 % (viz
  rámeček 3.3
  ). Přehled výkonnosti programů vypracovaný Komisí nabídl pozitivnější zprávu o dosaženém pokroku. Na základě sedmi ukazatelů, které Komise vybrala ve svém přehledu výkonnosti programů, jsme vypočetli průměrný pokrok v dosažení cílové hodnoty na 73 %.

| — | Z důvodu chybějících údajů nebylo možné u 31 ze 44 ukazatelů měřit pokrok nástroje pro propojení Evropy (CEF). Jiné ukazatele vypovídaly o mírném pokroku 37 %. Údaje přehledu výkonnosti programů představují pouze částku grantových dohod, tj. čerpání rozpočtu, nikoliv výkonnost. |
| --- | --- |

—

Z důvodu chybějících údajů nebylo možné u 31 ze 44 ukazatelů měřit pokrok nástroje pro propojení Evropy (CEF). Jiné ukazatele vypovídaly o mírném pokroku 37 %. Údaje přehledu výkonnosti programů představují pouze částku grantových dohod, tj. čerpání rozpočtu, nikoliv výkonnost.

| — | Komise v přehledu výkonnosti programů vyhodnotila pokrok programu Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (Erasmus+) jako 100 %. Toto měření srovnávalo skutečné výsledky s milníkem pro rok 2017, nikoliv s cílem pro rok 2020. Pokrok oproti výchozímu stavu ve výši 69 % vychází z 26 ukazatelů, u nichž bylo možné ho vyčíslit. |
| --- | --- |

—

Komise v přehledu výkonnosti programů vyhodnotila pokrok programu Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (Erasmus+) jako 100 %. Toto měření srovnávalo skutečné výsledky s milníkem pro rok 2017, nikoliv s cílem pro rok 2020. Pokrok oproti výchozímu stavu ve výši 69 % vychází z 26 ukazatelů, u nichž bylo možné ho vyčíslit.

| — | Evropský fond pro strategické investice (EFSI) stanovil jako cíl mobilizovat do roku 2020 investice ve výši 500 miliard EUR. Skutečná hodnota roku 2017 byla 256,3 miliardy EUR. Přehled výkonnosti programů srovnává výsledky s cílem 315 miliard EUR pro polovinu roku 2018, který byl původně stanoven pro první tři roky fungování. Výběr šesti ukazatelů v přehledu výkonnosti programů vykazuje 100 % dosažení průběžných cílů pro rok 2017 (10). |
| --- | --- |

—

Evropský fond pro strategické investice (EFSI) stanovil jako cíl mobilizovat do roku 2020 investice ve výši 500 miliard EUR. Skutečná hodnota roku 2017 byla 256,3 miliardy EUR. Přehled výkonnosti programů srovnává výsledky s cílem 315 miliard EUR pro polovinu roku 2018, který byl původně stanoven pro první tři roky fungování. Výběr šesti ukazatelů v přehledu výkonnosti programů vykazuje 100 % dosažení průběžných cílů pro rok 2017 (10).

| Rámeček 3.3


  Okruh 1a VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU | Program | Počet ukazatelů | Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Celkem | Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu | na základě programových prohlášení | na základě přehledu výkonnosti programů | |
| | Horizont 2020 | 52 | 13 | 40 % | 73 % | |
| | CEF | 44 | 13 | 37 % | 23 % | |
| | Erasmus+ | 38 | 26 | 69 % | 100 % | |
| | EFSI | 13 | 5 | 82 % | 100 % | |
| | Celkem | 147 | 57 | | | |
| | Vážený průměr | | | 46 % | 71 % | |
| Zdroj: | EÚD. |

Rámeček 3.3

Okruh 1a VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU

Program

Počet ukazatelů

Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9)

Celkem

Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu

na základě programových prohlášení

na základě přehledu výkonnosti programů

Horizont 2020

52

13

40 %

73 %

CEF

44

13

37 %

23 %

Erasmus+

38

26

69 %

100 %

EFSI

13

5

82 %

100 %

Celkem

147

57

Vážený průměr

46 %

71 %

Zdroj:

EÚD.

Okruh 1b: Ukazatele vypovídají o malém pokroku v oblasti soudržnosti z důvodu pozdního zahájení

| 3.14. | I když pokrok oproti procentnímu výpočtu výchozího stavu byl poměrně nízký (31 %), údaj, který jsme vypočetli na základě přehledu výkonnosti programů Komise (40 %), ukazuje při započtení prognóz, nikoliv skutečných údajů, mírný pokrok pro okruh 1B VFR „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“. Tyto výsledky vysvětluje především pozdní schválení právních předpisů a následné zpožděné plnění programů soudržnosti, tj. FS, EFRR a ESF. Tento okruh zahrnuje čtyři programy (viz také kapitola 6), které byly všechny součástí našeho vzorku:






  — | Ukazatele FS a EFRR vykazovaly malý pokrok také proto, že byly vykázány pouze výsledky operací realizovaných v plném rozsahu (11). I po zahrnutí prognóz bez uvedení zdroje svědčí údaj, který jsme vypočetli na základě přehledu výkonnosti programů Komise, pouze o mírném pokroku u FS a EFRR (35 % a 34 %) (viz
  rámeček 3.4
  ). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Ukazatele FS a EFRR vykazovaly malý pokrok také proto, že byly vykázány pouze výsledky operací realizovaných v plném rozsahu (11). I po zahrnutí prognóz bez uvedení zdroje svědčí údaj, který jsme vypočetli na základě přehledu výkonnosti programů Komise, pouze o mírném pokroku u FS a EFRR (35 % a 34 %) (viz
  rámeček 3.4
  ).

| — | U ESF byl pokrok oproti výchozímu stavu v procentech ve výši 75 % možné vypočíst pouze na základě tří ze 13 ukazatelů. Údaj, který jsme vypočetli na základě přehledu výkonnosti programů Komise (12), byl nižší: 55 %. |
| --- | --- |

—

U ESF byl pokrok oproti výchozímu stavu v procentech ve výši 75 % možné vypočíst pouze na základě tří ze 13 ukazatelů. Údaj, který jsme vypočetli na základě přehledu výkonnosti programů Komise (12), byl nižší: 55 %.

| — | U Fondu evropské pomoci nejchudším osobám jsme vypočetli mírný pokrok oproti výchozímu stavu ve výši 39 % u jediného specifického cílového ukazatele měřícího „Počet osob dostávajících podporu z fondu“. Náš obecný celkový pokrok ve výši 50 % byl vyšší, neboť u jednoho obecného cílového ukazatele „Počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením“ bylo dosaženo pokroku ve výši 61 %. |
| --- | --- |

—

U Fondu evropské pomoci nejchudším osobám jsme vypočetli mírný pokrok oproti výchozímu stavu ve výši 39 % u jediného specifického cílového ukazatele měřícího „Počet osob dostávajících podporu z fondu“. Náš obecný celkový pokrok ve výši 50 % byl vyšší, neboť u jednoho obecného cílového ukazatele „Počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením“ bylo dosaženo pokroku ve výši 61 %.

| Rámeček 3.4


  Okruh 1b VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU | Program | Počet ukazatelů | Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Celkem | Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu | na základě programových prohlášení | na základě přehledu výkonnosti programů | |
| | EFRR | 50 | 42 | 13 % | 34 % | |
| | ESF | 13 | 3 | 75 % | 55 % | |
| | FS | 22 | 13 | 26 % | 35 % | |
| | Fond evropské pomoci nejchudším osobám | 2 | 2 | 50 % | 100 % | |
| | Celkem | 87 | 60 | | | |
| | Vážený průměr | | | 31 % | 40 % | |
| Zdroj: | EÚD. |

Rámeček 3.4

Okruh 1b VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU

Program

Počet ukazatelů

Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9)

Celkem

Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu

na základě programových prohlášení

na základě přehledu výkonnosti programů

EFRR

50

42

13 %

34 %

ESF

13

3

75 %

55 %

FS

22

13

26 %

35 %

Fond evropské pomoci nejchudším osobám

2

2

50 %

100 %

Celkem

87

60

Vážený průměr

31 %

40 %

Zdroj:

EÚD.

Okruh 2: Na základě ukazatelů nebylo možné stanovit pokrok pro většinu výdajů v oblasti „Přírodní zdroje“

| 3.15. | Vážený průměr pokroku pro okruh 2 „Přírodní zdroje“ byl podle našeho vzorku 31 % (viz
  rámeček 3.5
  ) – spolu s okruhem VFR 1b nejnižší u všech okruhů VFR. EU provádí svou politiku v rámci okruhu 2 VFR prostřednictvím pěti programů (viz také kapitola 7), čtyři největší z těchto programů jsou součástí našeho vzorku:






  — | U Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) jsme hlavně kvůli neexistenci kvantitativních cílů mohli spočítat pokrok od výchozího stavu pouze pro jeden z 27 ukazatelů uvedených v programovém prohlášení. Uvedený ukazatel – „Procento výdajů (EZZF+EZFRV) se statistikami nebo 100 % kontrolami“ – není natolik dostatečný, aby mohl poskytnout reprezentativní obraz výsledků programu. Na EZZF připadají čtyři pětiny výdajů okruhu 2. |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

U Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) jsme hlavně kvůli neexistenci kvantitativních cílů mohli spočítat pokrok od výchozího stavu pouze pro jeden z 27 ukazatelů uvedených v programovém prohlášení. Uvedený ukazatel – „Procento výdajů (EZZF+EZFRV) se statistikami nebo 100 % kontrolami“ – není natolik dostatečný, aby mohl poskytnout reprezentativní obraz výsledků programu. Na EZZF připadají čtyři pětiny výdajů okruhu 2.

| — | U Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) byl pokrok měřený na základě 24 ukazatelů 28 %. Ve většině případů tento údaj odrážel pouze úspěch v prvním roce provádění. Nejaktuálnější údaje jsou z roku 2016 a velká většina programů rozvoje venkova, jejichž prostřednictvím členské státy a regiony EZFRV provádí, byla zahájena v roce 2015. U deseti ukazatelů vybraných Komisí pro přehled výkonnosti programů byl pokrok lepší. |
| --- | --- |

—

U Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) byl pokrok měřený na základě 24 ukazatelů 28 %. Ve většině případů tento údaj odrážel pouze úspěch v prvním roce provádění. Nejaktuálnější údaje jsou z roku 2016 a velká většina programů rozvoje venkova, jejichž prostřednictvím členské státy a regiony EZFRV provádí, byla zahájena v roce 2015. U deseti ukazatelů vybraných Komisí pro přehled výkonnosti programů byl pokrok lepší.

| — | U Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) a programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) jsme byli schopni vypočítat pokrok oproti výchozímu stavu u více než poloviny ukazatelů. Výsledek byl 58 % u ENRF (na základě osmi z 15 ukazatelů) a 77 % u programů LIFE (na základě 21 z 33 ukazatelů). |
| --- | --- |

—

U Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) a programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) jsme byli schopni vypočítat pokrok oproti výchozímu stavu u více než poloviny ukazatelů. Výsledek byl 58 % u ENRF (na základě osmi z 15 ukazatelů) a 77 % u programů LIFE (na základě 21 z 33 ukazatelů).

| Rámeček 3.5


  Okruh 2 VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU | Program | Počet ukazatelů | Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Celkem | Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu | na základě programových prohlášení | na základě přehledu výkonnosti programů | |
| | EZZF | 27 | 1 | — | — | |
| | EZFRV | 30 | 24 | 28 % | 51 % | |
| | ENRF | 15 | 8 | 58 % | 33 % | |
| | Program LIFE | 33 | 21 | 77 % | 89 % | |
| | Celkem | 105 | 54 | | | |
| | Vážený průměr bez EZZF | | | 31 % | 51 % | |
| Poznámka: | Kvůli nedostatečným údajům nezahrnují výpočty vážených průměrů pokroku v plnění cílové hodnoty EZZF (u výpočtu na základě programových prohlášení i u přehledu výkonnosti programů). |

Rámeček 3.5

Okruh 2 VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU

Program

Počet ukazatelů

Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9)

Celkem

Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu

na základě programových prohlášení

na základě přehledu výkonnosti programů

EZZF

27

1

—

—

EZFRV

30

24

28 %

51 %

ENRF

15

8

58 %

33 %

Program LIFE

33

21

77 %

89 %

Celkem

105

54

Vážený průměr bez EZZF

31 %

51 %

Poznámka:

Kvůli nedostatečným údajům nezahrnují výpočty vážených průměrů pokroku v plnění cílové hodnoty EZZF (u výpočtu na základě programových prohlášení i u přehledu výkonnosti programů).

| Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD.

Okruh 3: Ukazatele pro „Bezpečnost a občanství“ vypovídají o dvou programech s dobrým pokrokem, jednom s mírným pokrokem a jednom programu, který zaostává

| 3.16. | Vybrali jsme čtyři z 11 programů z okruhu 3 VFR „Bezpečnost a občanství“ (viz také kapitola 8): Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost, Potraviny a krmiva a program Kreativní Evropa. Jejich souhrnný vážený průměr pokroku oproti výchozímu stavu byl obecně přiměřený a činil 49 % (viz
  rámeček 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Z průměrného pokroku, který bylo možné s využitím údajů roku 2017 vypočíst, vyplývá, že jak Azylový, migrační a integrační fond (53 %), tak Fond pro vnitřní bezpečnost (56 %) pokračovaly podle plánu. Program Kreativní Evropa vykázal mírný 41 % pokrok, zatímco program Potraviny a krmiva s 20 % pokrokem zaostával.






  Rámeček 3.6


  Okruh 3 VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU | Program | Počet ukazatelů | Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Celkem | Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu | na základě programových prohlášení | na základě přehledu výkonnosti programů | |
| | Azylový, migrační a integrační fond | 23 | 20 | 53 % | 60 % | |
| | Fond pro vnitřní bezpečnost | 20 | 19 | 56 % | 55 % | |
| | Potraviny a krmiva | 7 | 2 | 20 % | 81 % | |
| | Program Kreativní Evropa | 24 | 7 | 41 % | 84 % | |
| | Celkem | 74 | 48 | | | |
| | Vážený průměr | | | 49 % | 64 % | |
| Zdroj: | EÚD. |

3.17.

Rámeček 3.6

Okruh 3 VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU

Program

Počet ukazatelů

Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9)

Celkem

Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu

na základě programových prohlášení

na základě přehledu výkonnosti programů

Azylový, migrační a integrační fond

23

20

53 %

60 %

Fond pro vnitřní bezpečnost

20

19

56 %

55 %

Potraviny a krmiva

7

2

20 %

81 %

Program Kreativní Evropa

24

7

41 %

84 %

Celkem

74

48

Vážený průměr

49 %

64 %

Zdroj:

EÚD.

Okruh 4: Hodnoty ukazatelů svědčí o celkovém přiměřeném pokroku u programů okruhu „Globální Evropa“

| 3.18. | Analyzovali jsme čtyři z 15 programů spadajících do okruhu 4 VFR „Globální Evropa“: Nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI), Evropský nástroj sousedství (ENI), Nástroj předvstupní pomoci (IPA II) a Humanitární pomoc (viz také kapitola 9). Vážený průměrný pokrok oproti výchozímu stavu byl celkově přiměřený: 49 % (pokud jde o 49 z celkem 65 ukazatelů, pro které mohl být vypočten, viz
  rámeček 3.7
  ). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | U všech programů kromě DCI vykazuje přehled výkonnosti programů Komise z důvodu výběru ukazatelů mnohem vyšší míru pokroku. U DCI Komise výjimečně vypočetla pokrok v plnění cíle na základě výchozího stavu, aniž by v přehledu výkonnosti programů vysvětlila, že byla uplatněna tato metodika.






  Rámeček 3.7


  Okruh 4 VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU | Program | Počet ukazatelů | Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Celkem | Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu | na základě programových prohlášení | na základě přehledu výkonnosti programů | |
| | DCI | 11 | 11 | 50 % | 31 % | |
| | ENI | 24 | 18 | 46 % | 79 % | |
| | NPP II | 19 | 11 | 41 % | 94 % | |
| | Humanitární pomoc | 11 | 9 | 67 % | 93 % | |
| | Celkem | 65 | 49 | | | |
| | Vážený průměr | | | 49 % | 68 % | |
| Zdroj: | EÚD. |

3.19.

Rámeček 3.7

Okruh 4 VFR – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU

Program

Počet ukazatelů

Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9)

Celkem

Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu

na základě programových prohlášení

na základě přehledu výkonnosti programů

DCI

11

11

50 %

31 %

ENI

24

18

46 %

79 %

NPP II

19

11

41 %

94 %

Humanitární pomoc

11

9

67 %

93 %

Celkem

65

49

Vážený průměr

49 %

68 %

Zdroj:

EÚD.

Zvláštní nástroje: nedostatečné informace o dosaženém pokroku

| 3.20. | V programových prohlášeních se uvádí, že cíle zvláštních nástrojů VFR na období 2014–2020 byly splněny, i když toto tvrzení není nijak podloženo:






  — | U Fondu solidarity Evropské unie (EUSF) měla Komise za to, že cíle bylo dosaženo v roce 2017 kombinací přijatých opatření pokrývajících 100 % obyvatelstva zasaženého krizovou situací. Nicméně údaje o skutečných výsledcích uvedené v programových prohlášeních vydaných v květnu 2018 poskytly informace pouze o čtyřech z deseti žádostí o podporu obdržených v roce 2017. |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

U Fondu solidarity Evropské unie (EUSF) měla Komise za to, že cíle bylo dosaženo v roce 2017 kombinací přijatých opatření pokrývajících 100 % obyvatelstva zasaženého krizovou situací. Nicméně údaje o skutečných výsledcích uvedené v programových prohlášeních vydaných v květnu 2018 poskytly informace pouze o čtyřech z deseti žádostí o podporu obdržených v roce 2017.

| — | Díky Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) bylo 57 % nezaměstnaných opětovně integrováno do pracovního procesu, což představuje překročení stanoveného 50 % cíle. Nicméně cíl uvedený v právních přepisech (13) měl jiné znění; odkazuje na „příjemc[e] pomoci, kteří [...] nalez[nou] udržitelné zaměstnání co nejdříve [...]“. |
| --- | --- |

—

Díky Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) bylo 57 % nezaměstnaných opětovně integrováno do pracovního procesu, což představuje překročení stanoveného 50 % cíle. Nicméně cíl uvedený v právních přepisech (13) měl jiné znění; odkazuje na „příjemc[e] pomoci, kteří [...] nalez[nou] udržitelné zaměstnání co nejdříve [...]“.

| Rámeček 3.8


  Zvláštní nástroje – Zvláštní nástroje – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU | Program | Počet ukazatelů | Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Celkem | Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu | na základě programových prohlášení | na základě přehledu výkonnosti programů | |
| | FSEU | 1 | 0 | — | — | |
| | EGF | 1 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Celkem | 2 | 1 | | | |
| | Vážený průměr bez FSEU | | | 100 % | 100 % | |
| Poznámka: | Kvůli nedostatečným údajům nezahrnují výpočty vážených průměrů pokroku v plnění cíle EUSF (u výpočtu na základě programových prohlášení i u přehledu výkonnosti programů). |

Rámeček 3.8

Zvláštní nástroje – Zvláštní nástroje – Pokrok podle ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU

Program

Počet ukazatelů

Průměrný pokrok v plnění cíle vypočtený na základě různých metodik (viz bod 3.9)

Celkem

Měřitelný pokrok oproti výchozímu stavu

na základě programových prohlášení

na základě přehledu výkonnosti programů

FSEU

1

0

—

—

EGF

1

1

100 %

100 %

Celkem

2

1

Vážený průměr bez FSEU

100 %

100 %

Poznámka:

Kvůli nedostatečným údajům nezahrnují výpočty vážených průměrů pokroku v plnění cíle EUSF (u výpočtu na základě programových prohlášení i u přehledu výkonnosti programů).

| Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD.

Oddíl B – Ukazatele ne vždy nabízely dobrý obraz skutečného pokroku

| 3.21. | V tomto oddíle se soustřeďujeme na nedostatky, které jsme zjistili v informacích o výkonnosti poskytnutých Komisí. Právní akty, na nichž se programy VFR na období 2014–2020 zakládají, definují ukazatele výkonnosti, které Komise musí vykazovat. |
| --- | --- |

3.21.

Řada ukazatelů nebyla zvolena dobře

Ukazatele se povětšinou zaměřovaly na vstupy a výstupy, nikoliv na výsledky a dopady

| 3.22. | Monitorování výkonnosti vyžaduje sledování vstupů, výstupů, výsledků a dopadů programu (viz
  tabulka 3.1
  ). Ukazatele vstupů a výstupů jsou důležité pro každodenní řízení veřejných výdajových programů. Ukazatele výsledků a dopadů jsou užitečnější pro posuzování pokroku programu v dosahování cílů, a jsou proto relevantnější pro rámcové zprávy o výkonnosti, jako například programová prohlášení.






  Tabulka 3.1


  Vstupy, výstupy, výsledky a dopady | | Definice ukazatele | Ilustrativní příklady ukazatelů z programových prohlášení | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Vstupy | Finanční, lidské a materiální zdroje uvolněné pro plnění programu | — | Celková investice do úspor energie a energetické účinnosti (EZFRV) |

3.22.

Tabulka 3.1

Vstupy, výstupy, výsledky a dopady

Definice ukazatele

Ilustrativní příklady ukazatelů z programových prohlášení

Vstupy

Finanční, lidské a materiální zdroje uvolněné pro plnění programu

—

Celková investice do úspor energie a energetické účinnosti (EZFRV)

| — | % celkových přímých plateb oddělených od produkce (EZZF) |
| --- | --- |

—

% celkových přímých plateb oddělených od produkce (EZZF)

| — | Objem investic v projektech společného zájmu (CEF) |
| --- | --- |

—

Objem investic v projektech společného zájmu (CEF)

Výstupy (14)

Konkrétní výstupy intervence

| — | Počet intervencí podporujících realizaci 7. akčního programu pro životní prostředí (LIFE) |
| --- | --- |

—

Počet intervencí podporujících realizaci 7. akčního programu pro životní prostředí (LIFE)

| — | Celková délka nových nebo modernizovaných tratí metra a tramvajových tratí (EFRR) |
| --- | --- |

—

Celková délka nových nebo modernizovaných tratí metra a tramvajových tratí (EFRR)

| — | Počet studentů a stážistů účastnících se programu podle země, odvětví, činnosti a pohlaví (Erasmus +) |
| --- | --- |

—

Počet studentů a stážistů účastnících se programu podle země, odvětví, činnosti a pohlaví (Erasmus +)

Výsledky

Okamžité účinky intervence s konkrétním ohledem na přímé adresáty

| — | Počet pracovních míst vytvořených díky podpořeným projektům LEADER (EZFRV) |
| --- | --- |

—

Počet pracovních míst vytvořených díky podpořeným projektům LEADER (EZFRV)

| — | Snížení roční spotřeby primární energie ve veřejných budovách (EFRR) |
| --- | --- |

—

Snížení roční spotřeby primární energie ve veřejných budovách (EFRR)

| — | Patentové přihlášky a patenty udělené v oblasti budoucích a vznikajících technologií (Horizont 2020) |
| --- | --- |

—

Patentové přihlášky a patenty udělené v oblasti budoucích a vznikajících technologií (Horizont 2020)

Dopady

Ukazatele dopadů se týkají zamýšleného efektu intervence z hlediska dopadu na širší ekonomiku/společnost, který přesahuje prostředí přímo ovlivněné danou intervencí

| — | Podíl zemědělských exportů EU na světovém trhu (EZZF) |
| --- | --- |

—

Podíl zemědělských exportů EU na světovém trhu (EZZF)

| — | Hodnota produkce akvakultury v EU (VFR) |
| --- | --- |

—

Hodnota produkce akvakultury v EU (VFR)

| — | Podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie (FS) |
| --- | --- |

—

Podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie (FS)

| Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD.

| 3.23. | Z naší analýzy vyplývá, že více než 60 % ukazatelů uvedených v programových prohlášeních byly ukazatele vstupu nebo výstupu (15) (viz
  rámeček 3.9
  ). Převaha ukazatelů vstupů a výstupů omezuje užitečnost informací poskytnutých o pokroku v plnění cílů (16).






  Rámeček 3.9


  Vysoký podíl ukazatelů vstupů a výstupů
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

3.23.

Rámeček 3.9

Vysoký podíl ukazatelů vstupů a výstupů

Image 23

Zdroj:

EÚD.

Některé ukazatele výkonnosti nebyly jasně provázány s výdaji EU

| 3.24. | Jednou z klíčových funkcí programových prohlášení je poskytovat ke každému výdajovému programu informace o pokroku výkonnosti programu a příspěvku k hlavním politikám a cílům EU (17). Tohoto cíle lze nejlépe dosáhnout prostřednictvím ukazatelů výsledků a dopadu, které jsou úzce provázány s cíli programu a příslušný program EU je může smysluplným způsobem ovlivnit (18). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Zjistili jsme případy, kdy byly použité ukazatele pro účinky výdajů EU téměř úplně irelevantní (viz
  tabulka 3.2
  ). Programová prohlášení v některých případech dokonce zdůrazňovala skutečnost, že programy nemají na ukazatele vliv (19).






  Tabulka 3.2


  Příklady ukazatelů s nejasnými vazbami na výdaje a cíle EU | Program | Uvedený cíl | Ukazatel | Analýza | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Humanitární pomoc | Poskytovat cílenou pomoc a podporu obyvatelstvu třetích zemí postiženému přírodními nebo člověkem způsobenými pohromami, aby byly zajištěny humanitární potřeby vyplývající z těchto různých situací. | Počet úmrtí v důsledku přírodních katastrof | Plnění programu má na ukazatel jen velmi nepřímý vliv. | |
| | EZZF | Poskytnout Komisi přiměřenou jistotu, že členské státy zavedly systémy řízení a kontroly (...) k ochraně finančních zájmů EU. | Procento výdajů (EZZF+EZFRV) se statistikami nebo 100 % kontrolou | Cíl a ukazatel se přímo netýkají výsledků programu. | |
| Zdroj: | EÚD. |

3.25.

Tabulka 3.2

Příklady ukazatelů s nejasnými vazbami na výdaje a cíle EU

Program

Uvedený cíl

Ukazatel

Analýza

Humanitární pomoc

Poskytovat cílenou pomoc a podporu obyvatelstvu třetích zemí postiženému přírodními nebo člověkem způsobenými pohromami, aby byly zajištěny humanitární potřeby vyplývající z těchto různých situací.

Počet úmrtí v důsledku přírodních katastrof

Plnění programu má na ukazatel jen velmi nepřímý vliv.

EZZF

Poskytnout Komisi přiměřenou jistotu, že členské státy zavedly systémy řízení a kontroly (...) k ochraně finančních zájmů EU.

Procento výdajů (EZZF+EZFRV) se statistikami nebo 100 % kontrolou

Cíl a ukazatel se přímo netýkají výsledků programu.

Zdroj:

EÚD.

Některé aspekty určitých programových cílů nemají žádné ukazatele

| 3.26. | Programová prohlášení mají hierarchickou strukturu s cíli organizovanými na dvou úrovních: vyšší úrovni „obecných cílů“ a nižší úrovni „specifických cílů“ (20). Každý cíl (obecný či specifický) má alespoň jeden ukazatel, obvykle je však ukazatelů více. Vazby mezi obecnými a specifickými cíli jsou ve většině případů zřejmé, nejsou však v programových prohlášeních výslovně uvedeny. Určité specifické cíle jsou provázány s více než jedním obecným cílem a naopak. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Z naší analýzy 22 vybraných programových prohlášení vyplývá, že určité aspekty cílů nebyly pokryty žádným ukazatelem:






  — | FS: Specifický cíl 4 („Podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách“) měl šest ukazatelů, ale žádný se netýkal „odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách“; |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

FS: Specifický cíl 4 („Podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách“) měl šest ukazatelů, ale žádný se netýkal „odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách“;

| — | DCI: Specifický cíl 1 („Snižování chudoby a podpora udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje“) měl pět ukazatelů, ale žádný se netýkal „udržitelného [...] environmentálního rozvoje“; |
| --- | --- |

—

DCI: Specifický cíl 1 („Snižování chudoby a podpora udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje“) měl pět ukazatelů, ale žádný se netýkal „udržitelného [...] environmentálního rozvoje“;

| — | EFRR: Specifický cíl 9 („Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a diskriminaci“) měl čtyři ukazatele, ale žádný se netýkal boje „proti chudobě a diskriminaci“. |
| --- | --- |

—

EFRR: Specifický cíl 9 („Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a diskriminaci“) měl čtyři ukazatele, ale žádný se netýkal boje „proti chudobě a diskriminaci“.

U řady ukazatelů nebylo možné pokrok měřit

| 3.28. | V oddílu A jsme prezentovali pokrok v procentech pro různé okruhy VFR. Nicméně jak uvádíme v 
  rámečku 3.10
  , tento procentní údaj nebylo u téměř poloviny ukazatelů v našem vzorku (44 %) možné vyčíslit, protože:






  — | buď nebyl stanoven žádný specifický, vyčíslený cíl (např. cíl definovaný jako „zvýšení“ nebo „zachování“ atd.); |
| --- | --- | --- |

3.28.

—

buď nebyl stanoven žádný specifický, vyčíslený cíl (např. cíl definovaný jako „zvýšení“ nebo „zachování“ atd.);

| — | nebyla uvedena hodnota výchozího stavu; |
| --- | --- |

—

nebyla uvedena hodnota výchozího stavu;

| — | o dosaženém pokroku nebyly k dispozici žádné údaje; |
| --- | --- |

—

o dosaženém pokroku nebyly k dispozici žádné údaje;

| — | údaje o výchozím stavu, dosaženém pokroku a cíli nebyly prezentovány v jednotném formátu. |
| --- | --- |

—

údaje o výchozím stavu, dosaženém pokroku a cíli nebyly prezentovány v jednotném formátu.

| Rámeček 3.10


  Pokrok v dosažení cílové hodnoty nelze měřit téměř u poloviny všech ukazatelů
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- |

Rámeček 3.10

Pokrok v dosažení cílové hodnoty nelze měřit téměř u poloviny všech ukazatelů

Image 24

Zdroj:

EÚD.

| 3.29. | EZZF a Horizont 2020 jsou dva příklady programů, u nichž nebylo možné u řady ukazatelů vyčíslit pokrok v procentech (u 26 z 27 ukazatelů EZZF a u 39 z 52 ukazatelů Horizontu 2020). V případě EUSF nebylo možné provést výpočet pokroku pouze u jednoho ukazatele (21), a to kvůli velkému objemu dat. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Často chyběly roční milníky. Pokud milníky stanoveny byly, Komise měla k jejich používání výhrady (22), zatímco my je považujeme za významné pro monitorování výkonnosti. |
| --- | --- |

3.30.

Údaje některých programů neměly dostatečnou kvalitu

U některých programů neměla řada ukazatelů žádné údaje pro období po roce 2015 nebo zcela chyběly údaje o dosaženém pokroku

| 3.31. | U některých programů jsme zaznamenali (viz
  rámeček 3.11
  ), že k více než 25 % ukazatelům nebyly ke stavu po roce 2015 k dispozici žádné údaje nebo zcela chyběly údaje o dosaženém pokroku. Rovněž jsme zaznamenali, že rámec výkonnosti obsahoval určité ukazatele navzdory známým problémům s dostupností příslušných údajů (23). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Ve svém doporučení ohledně absolutoria za rozpočtový rok 2017 Rada zdůraznila nutnost „při vykazování výkonnosti uvádět aktuální informace o výkonnosti týkající se pokroku při dosahování cílů“ (24). Obdobně Evropský parlament Komisi v dokumentu o udělení absolutoria za rok 2017 vyzval, aby „při vykazování výkonnosti i ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti uváděla aktuální informace o výkonnosti týkající se pokroku při dosahování cílů...“ (25).






  Rámeček 3.11


  K mnoha ukazatelům nejsou k dispozici žádné aktuální údaje nebo nejsou k dispozici vůbec žádné údaje
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

3.32.

Rámeček 3.11

K mnoha ukazatelům nejsou k dispozici žádné aktuální údaje nebo nejsou k dispozici vůbec žádné údaje

Image 25

Zdroj:

EÚD.

Jiné problémy s kvalitou údajů

| 3.33. | Analýzu pokroku dále komplikuje řada jiných problémů s kvalitou údajů, jako:






  — | Významné změny rozsahu ukazatele vedoucí k rozporům v údajích o hodnotě výchozího stavu, údajích o dosaženém pokroku a o cíli, např. nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI), specifický cíl 2, ukazatel 2, „Počet projektů financovaných z DCI na podporu demokracie, právního státu, dobrého řízení a správy a respektu k lidským právům v přijímajících zemích DCI“. Kódy společného informačního systému Komise pro oblast vnějších vztahů (CRIS) používané pro extrahování údajů pro tento ukazatel byly oproti roku 2016 výrazně rozšířeny, „aby obsáhly širší škálu sektorů zahrnutých v ukazateli“. |
| --- | --- | --- |

3.33.

—

Významné změny rozsahu ukazatele vedoucí k rozporům v údajích o hodnotě výchozího stavu, údajích o dosaženém pokroku a o cíli, např. nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI), specifický cíl 2, ukazatel 2, „Počet projektů financovaných z DCI na podporu demokracie, právního státu, dobrého řízení a správy a respektu k lidským právům v přijímajících zemích DCI“. Kódy společného informačního systému Komise pro oblast vnějších vztahů (CRIS) používané pro extrahování údajů pro tento ukazatel byly oproti roku 2016 výrazně rozšířeny, „aby obsáhly širší škálu sektorů zahrnutých v ukazateli“.

| — | Výchozí stav, milník a údaje o dosaženém pokroku v různých formátech znemožňují posouzení dosaženého pokroku, např. specifické cíle 8 až 12 ukazatele 2 programu Horizont 2020. Výsledky („počet žádostí o registraci patentu“) těchto ukazatelů nemají stejný formát jako hodnoty pro výchozí stav a cíl, který uvádí „počet žádostí o registraci patentu na 10 milionů EUR poskytnutých finančních prostředků“. |
| --- | --- |

—

Výchozí stav, milník a údaje o dosaženém pokroku v různých formátech znemožňují posouzení dosaženého pokroku, např. specifické cíle 8 až 12 ukazatele 2 programu Horizont 2020. Výsledky („počet žádostí o registraci patentu“) těchto ukazatelů nemají stejný formát jako hodnoty pro výchozí stav a cíl, který uvádí „počet žádostí o registraci patentu na 10 milionů EUR poskytnutých finančních prostředků“.

| — | Zastaralé výchozí stavy ukazatelů vedoucí k nerealistickým výsledkům ohledně „pokroku v plnění cíle“ a výsledků pro„kolik zbývá do splnění cílové hodnoty“, např. obecný cíl 1, ukazatel 3 programu EFRR, „Emise skleníkových plynů“ (rovněž používaný Fondem soudržnosti jako obecný cíl 1, ukazatel 1). Výchozím stavem pro plánované 20 % snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 je rok 1990, ale podle programových prohlášení došlo ke snížení ve výši 19,8 %, ještě než byl program v roce 2014 zahájen. |
| --- | --- |

—

Zastaralé výchozí stavy ukazatelů vedoucí k nerealistickým výsledkům ohledně „pokroku v plnění cíle“ a výsledků pro„kolik zbývá do splnění cílové hodnoty“, např. obecný cíl 1, ukazatel 3 programu EFRR, „Emise skleníkových plynů“ (rovněž používaný Fondem soudržnosti jako obecný cíl 1, ukazatel 1). Výchozím stavem pro plánované 20 % snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 je rok 1990, ale podle programových prohlášení došlo ke snížení ve výši 19,8 %, ještě než byl program v roce 2014 zahájen.

Některé programy obsahují cíle, které nejsou dostatečně ambiciózní

| 3.34. | Řada programů (17 z 22 prověřovaných programů) si stanovila cíle, které podle našeho názoru postrádají jakékoliv ambice. Ambicióznost cíle může být otázkou odborného úsudku. Nalezli jsme nicméně níže uvedené kategorie, které jsou podle našeho názoru jednoznačně nenáročné:






  1) | Cílů bylo dosaženo v plném rozsahu v prvních několika letech sedmiletého prováděcího období programu: např. ukazatel ENRF „Ziskovost rybářské flotily EU podle segmentů flotily“, kde byl cíl dosáhnout čistého průměrného ziskového rozpětí rybářského loďstva EU v rozsahu 10 až 12 % splněn již v roce 2015; |
| --- | --- | --- |

3.34.

1)

Cílů bylo dosaženo v plném rozsahu v prvních několika letech sedmiletého prováděcího období programu: např. ukazatel ENRF „Ziskovost rybářské flotily EU podle segmentů flotily“, kde byl cíl dosáhnout čistého průměrného ziskového rozpětí rybářského loďstva EU v rozsahu 10 až 12 % splněn již v roce 2015;

| 2) | Obzvláště nízké cíle: např. cíl pro ukazatel Fondu soudržnosti: „Celková délka nové železniční tratě“, stanovený na 64 km (TEN-T) pro celé programové období, tj. přibližně 9 km ročně pro celou EU (26). |
| --- | --- |

2)

Obzvláště nízké cíle: např. cíl pro ukazatel Fondu soudržnosti: „Celková délka nové železniční tratě“, stanovený na 64 km (TEN-T) pro celé programové období, tj. přibližně 9 km ročně pro celou EU (26).

| 3) | Cíle odpovídají výchozímu stavu nebo se mu blíží: např. hodnota ukazatele programu Horizont 2020 „Počet patentových přihlášek a patentů udělených v oblasti různých základních a průmyslových technologií“ pro specifický cíl 5 „Vedoucí postavení v průmyslu“ byla dokonce nižší než hodnota výchozího stavu (27). |
| --- | --- |

3)

Cíle odpovídají výchozímu stavu nebo se mu blíží: např. hodnota ukazatele programu Horizont 2020 „Počet patentových přihlášek a patentů udělených v oblasti různých základních a průmyslových technologií“ pro specifický cíl 5 „Vedoucí postavení v průmyslu“ byla dokonce nižší než hodnota výchozího stavu (27).

| 3.35. | V 
  rámečku 3.12
  jsou uvedeny programy, u nichž činil podíl takových ukazatelů s nenáročnými cíli 15 % nebo více.






  Rámeček 3.12


  Některé programy měly mnoho nepříliš ambiciózních cílů
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

3.35.

Rámeček 3.12

Některé programy měly mnoho nepříliš ambiciózních cílů

Image 26

Zdroj:

EÚD.

Část 2 – Výsledky auditu výkonnosti Účetního dvora: hlavní závěry a doporučení

Úvod

| 3.36. | Každoročně vydáváme zvláštní zprávy, v nichž zkoumáme, nakolik jsou při plnění rozpočtu EU uplatňovány zásady řádného finančního řízení. V roce 2018 jsme zveřejnili 35 zvláštních zpráv (28) (29). Týkají se všech okruhů víceletého finančního rámce (30) a obsahují celkem 380 doporučení, jež pokrývají širokou škálu témat (viz
  rámeček 3.13
  ). Ze zveřejněných odpovědí na naše zprávy je zřejmé, že kontrolované subjekty v plném rozsahu přijaly 78 % našich doporučení; v roce 2017 to bylo 68 % (viz
  rámeček 3.14
  ).
  Příloha 3.2
  shrnuje doporučení z našich zvláštních zpráv z roku 2018 určená členským státům.






  Rámeček 3.13


  Doporučení se týkají široké škály témat
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

3.36.

Rámeček 3.13

Doporučení se týkají široké škály témat

Image 27

Zdroj:

EÚD.

| Rámeček 3.14


  Námi kontrolované subjekty přijaly převážnou většinu našich doporučení
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- |

Rámeček 3.14

Námi kontrolované subjekty přijaly převážnou většinu našich doporučení

Image 28

Zdroj:

EÚD.

Okruhy 1a „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ a 1b „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“

| 3.37. | V roce 2018 jsme k těmto okruhům víceletého finančního rámce vydali 12 zvláštních zpráv (31). Chtěli bychom upozornit na některé klíčové závěry a doporučení šesti z těchto zpráv. |
| --- | --- |

3.37.

a)   Zvláštní zpráva č. 8/2018 – Podpora z EU pro produktivní investice v podnikání

| 3.38. | Zjistili jsme, že kontrolované projekty obecně realizovaly plánované výstupy a že ve většině případů tyto výstupy stále existují a používají se. V jedné pětině případů však dosažené výsledky nepřetrvaly. Dospěli jsme k závěru, že příčinou byla především skutečnost, že Komise a národní/regionální orgány kladly na udržitelnost výsledků při řízení na úrovni programů i projektů malý důraz. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Doporučujeme, aby:






  — | Komise při schvalování operačních programů věnovala zvláštní pozornost tomu, jak členské státy přistupují k otázce udržitelnosti projektových výsledků. |
| --- | --- | --- |

3.39.

—

Komise při schvalování operačních programů věnovala zvláštní pozornost tomu, jak členské státy přistupují k otázce udržitelnosti projektových výsledků.

| — | členské státy zlepšily řízení a kritéria pro výběr projektů. |
| --- | --- |

—

členské státy zlepšily řízení a kritéria pro výběr projektů.

b)   Zvláštní zpráva č. 9/2018 – Partnerství veřejného a soukromého sektoru v EU

| 3.40. | Zjistili jsme, že ačkoli měla PPP potenciál provádět politiky rychleji a po celou dobu svého trvání mít dobrou úroveň správy, kontrolovaná PPP podporovaná EU nebyla vždy účinně spravována a náležitě nezajišťovala optimální využití prostředků. Potenciálních přínosů kontrolovaných PPP často nebylo dosaženo, jelikož se – podobně jako tradičně zadávané projekty – potýkala se zpožděním, zvyšováním nákladů a nízkým využitím výsledků projektu. Kromě toho chyběly náležité analýzy potenciálu PPP zajistit optimální využití prostředků i odpovídající strategie použití PPP a institucionálních a právních rámců. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Komisi a členským státům jsme doporučili, aby se vyhýbaly propagaci intenzivnějšího a širšího využívání PPP, dokud nebudou zjištěné problémy vyřešeny. |
| --- | --- |

3.41.

c)   Zvláštní zpráva č. 12/2018 – Širokopásmové připojení v členských státech EU

| 3.42. | Zjistili jsme, že i když širokopásmové pokrytí se v celé EU obecně zlepšilo, ne všech cílů pro rok 2020 bude dosaženo. Zatímco všechny členské státy vyvinuly strategie pro širokopásmové připojení, cíle těchto strategií, které byly předmětem našeho přezkumu, nebyly vždy v souladu se strategií Evropa 2020. Dále ne všechny navštívené členské státy vytvořily vhodné právní a regulatorní prostředí, pokud jde o konkurenci mezi poskytovateli. Potřeby prostředků na financování širokopásmové infrastruktury ve venkovských a příměstských oblastech se ne vždy řádně řešily. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Doporučujeme, aby:






  — | členské státy vypracovaly nové plány na období po roce 2020; |
| --- | --- | --- |

3.43.

—

členské státy vypracovaly nové plány na období po roce 2020;

| — | Komise vyjasnila, jak uplatňovat pokyny pro státní podporu, a členským státům byla nápomocna při podpoře větší konkurence v poskytování širokopásmových služeb; |
| --- | --- |

—

Komise vyjasnila, jak uplatňovat pokyny pro státní podporu, a členským státům byla nápomocna při podpoře větší konkurence v poskytování širokopásmových služeb;

| — | Evropská investiční banka svoji podporu zaměřila na malé a středně velké projekty v oblastech, kde je veřejná pomoc nejpotřebnější. |
| --- | --- |

—

Evropská investiční banka svoji podporu zaměřila na malé a středně velké projekty v oblastech, kde je veřejná pomoc nejpotřebnější.

d)   Zvláštní zpráva č. 17/2018 – Čerpání prostředků

| 3.44. | Zjistili jsme, že v období 2007–2013 i 2014–2020 vedlo pozdní přijetí právního rámce k tomu, že se zpozdily také operační programy. To mělo nevyhnutelný následný dopad na začátek vynakládání přidělených finančních prostředků. Zatímco některá opatření přijatá Komisí vedla v programovém období 2007–2013 k markantnímu nárůstu čerpání prostředků, na výsledky se v zásadě nebral ohled. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Doporučili jsme Komisi, aby:






  — | legislativním orgánům navrhla takový harmonogram, aby provádění operačních programů mohlo začít na počátku programového období; |
| --- | --- | --- |

3.45.

—

legislativním orgánům navrhla takový harmonogram, aby provádění operačních programů mohlo začít na počátku programového období;

| — | zajistila důraz na dosahování výsledků. |
| --- | --- |

—

zajistila důraz na dosahování výsledků.

e)   Zvláštní zpráva č. 30/2018 – Práva cestujících

| 3.46. | Zjistili jsme, že nařízení pojednávají o hlavních druzích veřejné dopravy, díky čemuž je tento rámec v celosvětovém měřítku jedinečný. Mnozí cestující si však nejsou svých práv dostatečně vědomi a často se jich nedomohou kvůli potížím s jejich vynucováním. I když základní práva mají chránit všechny cestující ve všech čtyřech druzích veřejné dopravy, rozsah ochrany závisí na použitém způsobu dopravy. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Doporučili jsme Komisi, aby:






  — | zlepšila ucelenost, jasnost a účinnost rámce práv cestujících v EU; |
| --- | --- | --- |

3.47.

—

zlepšila ucelenost, jasnost a účinnost rámce práv cestujících v EU;

| — | přijala opatření na podporu a koordinaci kampaní na zvýšení povědomí organizovaných vnitrostátními orgány pověřenými prosazováním práva; |
| --- | --- |

—

přijala opatření na podporu a koordinaci kampaní na zvýšení povědomí organizovaných vnitrostátními orgány pověřenými prosazováním práva;

| — | se ve svých návrzích na úpravu stávajících nařízení zabývala potřebou poskytnout vnitrostátním orgánům pověřeným prosazováním práva další nástroje pro prosazování práv cestujících. |
| --- | --- |

—

se ve svých návrzích na úpravu stávajících nařízení zabývala potřebou poskytnout vnitrostátním orgánům pověřeným prosazováním práva další nástroje pro prosazování práv cestujících.

f)   Zvláštní zpráva č. 28/2018 – Horizont 2020

| 3.48. | V této zvláštní zprávě jsme obecně dospěli k závěru, že většina zjednodušujících opatření, která Komise přijala v rámci programu Horizont 2020, účinně snížila administrativní zátěž pro příjemce, i když ne všechny kroky přinesly očekávaný výsledek a stále je možné leccos zlepšit. Příjemci potřebují uživatelsky vstřícnější pokyny a nástroje a Komise by měla provést další testy vhodnosti a uplatnitelnosti nových režimů financování. Důležitá je také stabilita pravidel, a i když jsou příjemci schopni přizpůsobit se složitým prvkům, časté změny pokynů mohou vést k nejasnostem a nejistotě. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Komisi doporučujeme, aby:






  — | lépe komunikovala s žadateli a příjemci; |
| --- | --- | --- |

3.49.

—

lépe komunikovala s žadateli a příjemci;

| — | zintenzivnila testování paušálních částek; |
| --- | --- |

—

zintenzivnila testování paušálních částek;

| — | zvážila větší využití dvoufázového postupu hodnocení; |
| --- | --- |

—

zvážila větší využití dvoufázového postupu hodnocení;

| — | přehodnotila podmínky odměňování odborných hodnotitelů; |
| --- | --- |

—

přehodnotila podmínky odměňování odborných hodnotitelů;

| — | rozšířila uznávání pečeti excelence; |
| --- | --- |

—

rozšířila uznávání pečeti excelence;

| — | zajistila stabilitu pravidel a pokynů pro účastníky; |
| --- | --- |

—

zajistila stabilitu pravidel a pokynů pro účastníky;

| — | zlepšila kvalitu externě zadávaných auditů; |
| --- | --- |

—

zlepšila kvalitu externě zadávaných auditů;

| — | dále zjednodušila nástroje a pokyny pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

—

dále zjednodušila nástroje a pokyny pro malé a střední podniky.

Okruh 2 „Přírodní zdroje“

| 3.50. | Zveřejnili jsme osm zvláštních zpráv o udržitelném růstu a přírodních zdrojích a environmentálních a klimatických opatřeních. Rovněž jsme vydali informační dokument o budoucnosti společné zemědělské politiky (SZP), následovaný stanoviskem č. 7/2018 k návrhům nařízení týkajících se společné zemědělské politiky na období po roce 2020. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Naše zvláštní zprávy, které pojednávají o různých aspektech zemědělské politiky, uvedly doporučení, jak zlepšit výkonnost nástrojů, financování a režimů SZP:






  — | Ve zvláštní zprávě č. 5/2018 jsme zdůraznili potenciální synergie mezi politikou v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a fondy, jejichž účelem je usnadnění udržitelného rozvoje venkova, ale upozornili jsme, že tyto synergie zatím zůstávají z větší části nevyužity. Naše doporučení se zabývala udržitelností budoucí politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- | --- |

3.51.

—

Ve zvláštní zprávě č. 5/2018 jsme zdůraznili potenciální synergie mezi politikou v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a fondy, jejichž účelem je usnadnění udržitelného rozvoje venkova, ale upozornili jsme, že tyto synergie zatím zůstávají z větší části nevyužity. Naše doporučení se zabývala udržitelností budoucí politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

| — | Ve zvláštní zprávě č. 10/2018 jsme dospěli k závěru, že režim základní platby pro zemědělce, i když je provozně funkční, má na zjednodušení, cílení a sbližování úrovní podpory pouze omezený odpad. Doporučili jsme, aby navrhovaná opatření podpory příjmů pro zemědělce byla propojena s vhodnými operačními cíli a hodnotami výchozího stavu, s nimiž by bylo možné výkonnost srovnávat. |
| --- | --- |

—

Ve zvláštní zprávě č. 10/2018 jsme dospěli k závěru, že režim základní platby pro zemědělce, i když je provozně funkční, má na zjednodušení, cílení a sbližování úrovní podpory pouze omezený odpad. Doporučili jsme, aby navrhovaná opatření podpory příjmů pro zemědělce byla propojena s vhodnými operačními cíli a hodnotami výchozího stavu, s nimiž by bylo možné výkonnost srovnávat.

| — | Zvláštní zpráva č. 11/2018 prověřovala nové metody financování projektů v oblasti rozvoje venkova, které se, i když byly jednodušší, nezaměřovaly na výsledky. Komisi jsme doporučili posoudit potenciál přechodu od úhrad na základě nákladů k úhradám na základě výsledků. |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 11/2018 prověřovala nové metody financování projektů v oblasti rozvoje venkova, které se, i když byly jednodušší, nezaměřovaly na výsledky. Komisi jsme doporučili posoudit potenciál přechodu od úhrad na základě nákladů k úhradám na základě výsledků.

| 3.52. | V ostatních zvláštních zprávách pojednávající o oblastech, jako je energetika, klima, životní prostředí, kvalita ovzduší a dobré životní podmínky zvířat, byla rovněž uvedena doporučení zaměřená na zlepšení výkonnosti rozpočtu EU posílením synergií mezi sektory a rozšířením povinnosti odpovídat se. Například:






  — | začleňování politiky kvality ovzduší do jiných politik EU (zvláštní zpráva č. 23/2018); |
| --- | --- | --- |

3.52.

—

začleňování politiky kvality ovzduší do jiných politik EU (zvláštní zpráva č. 23/2018);

| — | posílení vazby mezi systémem podmíněnosti a dobrými životními podmínkami zvířat (zvláštní zpráva č. 31/2018); |
| --- | --- |

—

posílení vazby mezi systémem podmíněnosti a dobrými životními podmínkami zvířat (zvláštní zpráva č. 31/2018);

| — | zlepšení koherence rámců pro zemědělství, klima, životní prostředí a výzkum k posílení ochrany půdy (zvláštní zpráva č. 33/2018); |
| --- | --- |

—

zlepšení koherence rámců pro zemědělství, klima, životní prostředí a výzkum k posílení ochrany půdy (zvláštní zpráva č. 33/2018);

| — | zlepšování kritických prvků správy a odpovědnosti programu EU pro demonstrace zachycování a ukládání CO2 (CCS) bezpečného pro životní prostředí a inovativních technologií pro obnovitelné energie v komerčním měřítku (zvláštní zpráva č. 24/2018); |
| --- | --- |

—

zlepšování kritických prvků správy a odpovědnosti programu EU pro demonstrace zachycování a ukládání CO2 (CCS) bezpečného pro životní prostředí a inovativních technologií pro obnovitelné energie v komerčním měřítku (zvláštní zpráva č. 24/2018);

| — | zlepšování výběru projektů na základě objektivních a relevantních kritérií pro projekty prevence povodní (zvláštní zpráva č. 25/2018) a projekty pro zachycování uhlíků nebo inovativní projekty z oblasti obnovitelných zdrojů energie (zvláštní zpráva č. 24/2018). |
| --- | --- |

—

zlepšování výběru projektů na základě objektivních a relevantních kritérií pro projekty prevence povodní (zvláštní zpráva č. 25/2018) a projekty pro zachycování uhlíků nebo inovativní projekty z oblasti obnovitelných zdrojů energie (zvláštní zpráva č. 24/2018).

Okruh 3 „Bezpečnost a občanství“ a okruh 4 „Globální Evropa“

| 3.53. | V roce 2018 jsme k těmto okruhům víceletého finančního rámce vydali osm zvláštních zpráv. Chtěli bychom upozornit na některé klíčové závěry a doporučení čtyř z těchto zpráv. |
| --- | --- |

3.53.

a)   Zvláštní zpráva č. 7/2018 – Turecko

| 3.54. | Zjistili jsme, že podpora je obecně dobře koncipována a projekty přinesly příslušné výstupy. Avšak hlavně kvůli nedostatku politické vůle, a protože Komise málo využívala podmínek, nezaměřovala se pomoc EU dostatečně na některé základní potřeby země, aby zlepšila její správu a řízení a vládu práva. Udržitelnost výsledků byla navíc často ohrožena. Domníváme se tudíž, že účinnost financování byla pouze omezená. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Doporučili jsme Komisi, případně Evropské službě pro vnější činnost:






  — | zaměřit prostředky nástroje pro předvstupní pomoc konkrétněji na oblasti, kde jsou reformy již naléhavě nutné; |
| --- | --- | --- |

3.55.

—

zaměřit prostředky nástroje pro předvstupní pomoc konkrétněji na oblasti, kde jsou reformy již naléhavě nutné;

| — | zlepšit posouzení přístupu k sektorům; |
| --- | --- |

—

zlepšit posouzení přístupu k sektorům;

| — | více využívat podmíněnost; |
| --- | --- |

—

více využívat podmíněnost;

| — | zlepšit monitorování výkonnosti projektů; |
| --- | --- |

—

zlepšit monitorování výkonnosti projektů;

| — | snížit objem nahromaděných prostředků výběrovým uplatněním nepřímého řízení. |
| --- | --- |

—

snížit objem nahromaděných prostředků výběrovým uplatněním nepřímého řízení.

b)   Zvláštní zpráva č. 20/2018 – Africká struktura pro mír a bezpečnost: nutnost změnit zaměření podpory EU

| 3.56. | Zjistili jsme, že podpora EU financovaná z Evropského rozvojového fondu měla jen malý účinek a že je potřeba ji zaměřit jinak. Přestože je zaveden široký strategický rámec, podpora ze strany EU poskytovaná struktuře APSA byla dlouho zaměřena na příspěvky na její základní provozní náklady. Kvůli slabé finanční vlastnické odpovědnosti Africké unie byla struktura APSA po mnoho let silně závislá na podpoře dárců. Navzdory finančním příspěvkům EU na některé složky APSA se kapacita výrazně různila a řada výzev přetrvává. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | Doporučili jsme, aby Komise a případně Evropská služba pro vnější činnost:






  — | podporovaly vlastnickou odpovědnost Africké unie, aby dosáhla finanční nezávislosti, a zaměřily podporu EU na opatření k budování kapacit, nikoliv na hrazení provozních nákladů; |
| --- | --- | --- |

3.57.

—

podporovaly vlastnickou odpovědnost Africké unie, aby dosáhla finanční nezávislosti, a zaměřily podporu EU na opatření k budování kapacit, nikoliv na hrazení provozních nákladů;

| — | prováděly intervence, které budou vždy založeny na výsledcích, omezily zpoždění při uzavírání smluv a financování se zpětnou platností, zlepšily monitorování a konzistentně využívaly finanční nástroje. |
| --- | --- |

—

prováděly intervence, které budou vždy založeny na výsledcích, omezily zpoždění při uzavírání smluv a financování se zpětnou platností, zlepšily monitorování a konzistentně využívaly finanční nástroje.

c)   Zvláštní zpráva č. 27/2018 – Nástroj pro uprchlíky v Turecku

| 3.58. | Zjistili jsme, že nástroj pro uprchlíky v Turecku za náročných podmínek rychle mobilizoval 3 miliardy EUR, aby pohotově reagoval na uprchlickou krizi. Nicméně nedosáhl v plném rozsahu svého cíle koordinovat tuto reakci účinně. Kontrolované projekty poskytly uprchlíkům užitečnou podporu, většina z nich dosáhla svých výstupů, ale polovina z nich ještě nedosáhla předpokládaných účinků. Dále jsme zjistili, že je zde prostor pro efektivnější provádění projektů peněžní podpory. Dospěli jsme tudíž k závěru, že nástroj mohl být účinnější a mohl prostředky zhodnotit lépe. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | Doporučili jsme Komisi, aby:






  — | řešila potřeby uprchlíků v oblasti městské a obecní infrastruktury a socio-ekonomické podpory účinněji; |
| --- | --- | --- |

3.59.

—

řešila potřeby uprchlíků v oblasti městské a obecní infrastruktury a socio-ekonomické podpory účinněji;

| — | zlepšila procesy a doplňkovost pomoci jasným rozdělením úkolů mezi různé zdroje financování; |
| --- | --- |

—

zlepšila procesy a doplňkovost pomoci jasným rozdělením úkolů mezi různé zdroje financování;

| — | realizovala strategii pro přechod od humanitární k rozvojové pomoci; |
| --- | --- |

—

realizovala strategii pro přechod od humanitární k rozvojové pomoci;

| — | zlepšila efektivnost projektů peněžní podpory; |
| --- | --- |

—

zlepšila efektivnost projektů peněžní podpory;

| — | spolu s tureckými orgány potřebným způsobem zlepšila prostředí, v němž působí (mezinárodní) nevládní organizace; |
| --- | --- |

—

spolu s tureckými orgány potřebným způsobem zlepšila prostředí, v němž působí (mezinárodní) nevládní organizace;

| — | rozšířila monitorování a vykazování nástroje pro uprchlíky v Turecku. |
| --- | --- |

—

rozšířila monitorování a vykazování nástroje pro uprchlíky v Turecku.

d)   Zvláštní zpráva č. 32/2018 – Svěřenský fond pro Afriku (EUTF)

| 3.60. | Zjistili jsme, že Svěřenský fond EU pro Afriku je pružný nástroj. S ohledem na nevídané překážky, s nimiž se potýkal, však koncepčně potřeboval větší zaměření. Svěřenský fond EU pro Afriku byl při zahajování projektů rychlejší než tradiční nástroje, ale potýkal se s obdobnými problémy souvisejícími se zpožďováním realizace. Kontrolované projekty byly v rané fázi, ale začaly již generovat výstupy. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | Doporučili jsme Komisi, aby:






  — | zlepšila kvalitu cílů EUTF pro Afriku; |
| --- | --- | --- |

3.61.

—

zlepšila kvalitu cílů EUTF pro Afriku;

| — | revidovala postupy výběru projektů; |
| --- | --- |

—

revidovala postupy výběru projektů;

| — | přijala opatření, která urychlí provádění projektů; |
| --- | --- |

—

přijala opatření, která urychlí provádění projektů;

| — | zlepšila monitorování svěřenského fondu EU pro Afriku. |
| --- | --- |

—

zlepšila monitorování svěřenského fondu EU pro Afriku.

Okruh 5 „Správa“

| 3.62. | V roce 2018 jsme zveřejnili na toto téma tři zvláštní zprávy. Chtěli bychom upozornit na některé klíčové závěry a doporučení jedné z těchto zpráv. |
| --- | --- |

3.62.

a)   Zvláštní zpráva č. 34/2018 – Kancelářské prostory orgánů EU

| 3.63. | Zjistili jsme, že orgány a instituce a spravují své výdaje na kancelářské prostory efektivně, ale že strategie pro budovy nebyly vždy formálně zdokumentovány. Orgány spolupracovaly a uplatňovaly obdobné zásady rozhodování. Zprávy předkládané rozpočtovým orgánům však neumožňovaly provádět srovnání a analýzu efektivnosti. Mechanismy financování velkých stavebních projektů, které jsme analyzovali, byly často složité, což má dopad na transparentnost. U většiny projektů došlo ke zpoždění, což v některých případech způsobilo dodatečné náklady. |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Doporučili jsme orgánům, aby:






  — | modernizovaly a formálně zdokumentovaly své strategie v oblasti nemovitostí a pravidelně aktualizovaly plánovací dokumenty; |
| --- | --- | --- |

3.64.

—

modernizovaly a formálně zdokumentovaly své strategie v oblasti nemovitostí a pravidelně aktualizovaly plánovací dokumenty;

| — | zvýšily rozpočtovou transparentnost používání mechanismů financování u stavebních projektů; |
| --- | --- |

—

zvýšily rozpočtovou transparentnost používání mechanismů financování u stavebních projektů;

| — | stanovily vhodné postupy řízení velkých stavebních a renovačních projektů; |
| --- | --- |

—

stanovily vhodné postupy řízení velkých stavebních a renovačních projektů;

| — | zlepšily konzistentnost údajů portfolia budov a monitorování. |
| --- | --- |

—

zlepšily konzistentnost údajů portfolia budov a monitorování.

Zprávy o „Fungujícím jednotném trhu a udržitelné měnové unii“

| 3.65. | Také jsme zveřejnili čtyři zvláštní zprávy na téma „Fungující jednotný trh a udržitelná měnová unie“. Chtěli bychom upozornit na některé klíčové závěry a doporučení tří z těchto zpráv. |
| --- | --- |

3.65.

a)   Zvláštní zpráva č. 2/2018 – Provozní efektivnost krizového řízení ECB pro řešení krizí bank

| 3.66. | V rámci tohoto auditu se posuzovala provozní efektivnost řízení jednoho konkrétního úkolu dohledu ze strany ECB – krizového řízení. ECB ustavila rámec pro řízení krizí, ale potřebovala vyřešit určité koncepční nedostatky a známky neúčinného provádění. Byly zavedeny postupy pro posuzování ozdravných plánů bank a pracovníci pověření posouzením měli přístup k užitečným nástrojům a pokynům. Výsledky posuzování ozdravných plánů však nebyly systematicky využívány k identifikaci krizí a následné reakci na ně. ECB neměla systém pro používání spouštěcích mechanismů pro jednotlivé banky, který by dokázal upozornit na jakékoliv případné zhoršení finanční situace banky. Systémy a pokyny pro posuzování rychlé včasné intervence navíc nebyly rozvinuté a zprávy vedení o špatné kvalitě aktiv bank a odpovídající kapacitě na místě bylo nutno zlepšit. |
| --- | --- |

3.66.

| 3.67. | Doporučili jsme ECB, aby:






  — | dále rozpracovala své pokyny k včasnému posouzení, včetně rychlé reakce na krize; |
| --- | --- | --- |

3.67.

—

dále rozpracovala své pokyny k včasnému posouzení, včetně rychlé reakce na krize;

| — | definovala jasný soubor ukazatelů pro identifikaci krizí a náležitou reakci; |
| --- | --- |

—

definovala jasný soubor ukazatelů pro identifikaci krizí a náležitou reakci;

| — | zlepšila monitorování a využití informací z plánu obnovy. |
| --- | --- |

—

zlepšila monitorování a využití informací z plánu obnovy.

b)   Zvláštní zpráva č. 3/2018 – Audit postupu při makroekonomické nerovnováze

| 3.68. | Kontrolovali jsme, jak Evropská komise provádí postup při makroekonomické nerovnováze, jehož cílem je identifikovat makroekonomické nerovnováhy, které by mohly negativně ovlivnit hospodářskou stabilitu, a předcházet jim a napravovat je. Zjistili jsme, že přestože je postup při makroekonomické nerovnováze celkově dobře koncipován, Komise jej neuplatňuje způsobem, který by zajišťoval účinnou prevenci a nápravu nerovnováh. Obecněji řečeno, doporučení pro jednotlivé země, které Komise vydala, měla určité nedostatky, klasifikace členských států, v nichž se vyskytuje nerovnováha, není transparentní, hloubková analýza Komise je sice kvalitní, ale povědomí o ní klesá a chybí informovanost veřejnosti o celém postupu a o tom, co z něj vyplývá. Tento postup navíc dostatečně neumožňoval včasnou identifikaci nerovnováh, protože využíval ukazatele založené na údajích z minulosti a pohyblivých průměrných hodnotách, které nezohledňují poslední vývoj. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Komisi jsme proto doporučili, aby zásadně zlepšila některé aspekty svého řízení a postup při makroekonomické nerovnováze více zviditelnila. |
| --- | --- |

3.69.

c)   Zvláštní zpráva č. 18/2018 – Je naplňován hlavní cíl preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu?

| 3.70. | Zjistili jsme, že v několika členských státech s vysokým zadlužením Pakt o stabilitě a růstu nevyústil po uplynutí přiměřené doby v dostatečný pokrok ke střednědobým cílům. Evropská komise široce využila svých diskrečních pravomocí při stanovování prováděcích pravidel a provádění jednotlivých rozhodnutích za účelem omezení počtu požadavků na korekci. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Doporučili jsme Komisi, aby:






  — | změnila požadované míry úprav uvedené v „matici požadavků“, aby zvýšila požadavky na úpravy pro členské státy s mírou zadlužení nad 60 % a zabývala se kumulativními účinky povolených odchylek při udílení četných doložek; |
| --- | --- | --- |

3.71.

—

změnila požadované míry úprav uvedené v „matici požadavků“, aby zvýšila požadavky na úpravy pro členské státy s mírou zadlužení nad 60 % a zabývala se kumulativními účinky povolených odchylek při udílení četných doložek;

| — | reformovala stávající způsob uplatňování doložek flexibility, omezila flexibilitu na skutečné fiskální náklady reforem a zajistila, aby se investiční doložka ve své stávající podobě přestala používat a byla změněna tak, aby bylo zajištěno, že se všechny dodatečné výdaje vyplývající z odchýlení od původního plánu, jak dosáhnout střednědobého cíle (tj. v letech po udělení doložky), budou týkat investice a povedou v poměru HDP k navýšení veřejných investic; |
| --- | --- |

—

reformovala stávající způsob uplatňování doložek flexibility, omezila flexibilitu na skutečné fiskální náklady reforem a zajistila, aby se investiční doložka ve své stávající podobě přestala používat a byla změněna tak, aby bylo zajištěno, že se všechny dodatečné výdaje vyplývající z odchýlení od původního plánu, jak dosáhnout střednědobého cíle (tj. v letech po udělení doložky), budou týkat investice a povedou v poměru HDP k navýšení veřejných investic;

| — | zjistila jednotnost požadavků v rámci preventivní a nápravné složky; |
| --- | --- |

—

zjistila jednotnost požadavků v rámci preventivní a nápravné složky;

| — | v doporučeních pro jednotlivé země formulovala své požadavky jasněji a lépe je vysvětlovala spolu s riziky plynoucím z možnosti, že doporučení nebudou realizována včas. |
| --- | --- |

—

v doporučeních pro jednotlivé země formulovala své požadavky jasněji a lépe je vysvětlovala spolu s riziky plynoucím z možnosti, že doporučení nebudou realizována včas.

Část 3 – Kontroly opatření v návaznosti na předchozí doporučení

| 3.72. | Každoročně provádíme přezkum míry, v níž námi auditované kontrolní subjekty přijaly opatření reagující na naše doporučení. Kontrola opatření přijatých v návaznosti na námi předložená doporučení je důležitou fází cyklu auditu výkonnosti. Poskytuje zpětnou vazby k dopadu naší práce a podporuje kontrolované subjekty, aby naše doporučení realizovaly. |
| --- | --- |

3.72.

Analyzovali jsme plnění všech doporučení z roku 2015 adresovaných Komisi

| 3.73. | V předchozích letech jsme analyzovali pouze výběr doporučení z doby před třemi lety. Letos jsme analyzovali všech 185 doporučení adresovaných Komisi ve 25 zvláštních zprávách přijatých v roce 2015. Neprověřovali jsme provádění jednoho doporučení, neboť již nebylo relevantní. Rovněž jsme nekontrolovali 48 doporučení určených členským státům. |
| --- | --- |

3.73.

| 3.74. | Při následné kontrole jsme využili dokumentární přezkumy a pohovory s pracovníky Komise. Aby byl náš přezkum věrný a vyvážený, zaslali jsme svá zjištění Komisi a její odpovědi zohlednili při závěrečné analýze. |
| --- | --- |

3.74.

Zabývala se Komise našimi doporučeními?

| 3.75. | Dospěli jsme k závěru, že ze 184 doporučení Komise plně provedla 114 (tj. 62 %). Ze zbývajících doporučení provedla 26 ve většině ohledů (14 %), 33 (18 %) v některých ohledech a 11 (6 %) vůbec (viz
  rámeček 3.15
  ). V 
  příloze 3.3
  je podrobně uveden stav provádění doporučení.






  Rámeček 3.15


  Plnění našich doporučení z auditů výkonnosti v roce 2015















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

3.75.

Rámeček 3.15

Plnění našich doporučení z auditů výkonnosti v roce 2015

Image 29

Zdroj:

EÚD.

| 3.76. | V některých oblastech byla opatření Komise při provádění našich doporučení zvlášť důkladná. U tří zvláštních zpráv týkajících se obnovitelné energie ve východní Africe (ZZ č. 15/2015), pomoci poskytované zemím, které se potýkají s obtížemi (ZZ č. 18/2015), a technické pomoci Řecku (ZZ č. 19/2015) byla všechna doporučení provedena v plném rozsahu. |
| --- | --- |

3.76.

| 3.77. | Komise nepřijala 15 doporučení a částečně přijala 17 doporučení. Nicméně 10 ze 17 částečně přijatých doporučení bylo nakonec realizováno v plném rozsahu, dvě odmítnutá doporučení byla realizována v plném rozsahu a další dvě v některých ohledech. |
| --- | --- |

3.77.

| 3.78. | Závěrem jsme zjistili, že naše audity výkonnosti vedly k několika klíčovým zlepšením, i když některé ze zjištěných nedostatků přetrvávají.
  Příloha 3.4
  popisuje přetrvávající nedostatky u částečně realizovaných doporučení. |
| --- | --- |

3.78.

Závěry a doporučení

Závěry

1)   Ukazatele odhalují výrazné odchylky v dosažených výsledcích a obecně vypovídají o mírném pokroku (body 3.7–3.20)

| 3.79. | Údaje uvedené v programových prohlášeních obecně vypovídají o tom, že pokrok v plnění výkonnostních cílů je mírný. Pozdní, pomalý start jak u programů „soudržnosti“, tak u programů „rozvoje venkova“ byl důležitým limitujícím faktorem. |
| --- | --- |

3.79.

2)   Ukazatele ne vždy nabízí dobrý obraz skutečného pokroku (body 3.21–3.35)

| 3.80. | S výpočtem pokroku v plnění cíle oproti výchozímu stavu a pokroku v plnění cíle vykázanému Komisí v přehledu výkonnosti programů by se mělo z různých důvodů nakládat obezřetně:






  a) | Řada ukazatelů nebyla zvolena dobře (body 3.22–3.27)







  — | Ukazatele se zaměřovaly na vstupy a výstupy, nikoliv na výsledky a dopady. |
| --- | --- | --- | --- |

3.80.

a)

Řada ukazatelů nebyla zvolena dobře (body 3.22–3.27)

—

Ukazatele se zaměřovaly na vstupy a výstupy, nikoliv na výsledky a dopady.

| — | Určité ukazatele neměřily dosažené úspěchy rozpočtu EU. |
| --- | --- |

—

Určité ukazatele neměřily dosažené úspěchy rozpočtu EU.

| — | Některé aspekty určitých programových cílů neměly žádné ukazatele. |
| --- | --- |

—

Některé aspekty určitých programových cílů neměly žádné ukazatele.

| b) | U řady ukazatelů nebylo možné pokrok vypočíst (body 3.28–3.30)







  — | U téměř poloviny ukazatelů nebylo možné pokrok v dosažení cílové hodnoty oproti výchozímu stavu vypočíst. I když to lze vysvětlit různými faktory, hlavním důvodem byla absence číselných hodnot k výchozímu stavu, dosaženému pokroku anebo cílových hodnot. |
| --- | --- | --- |

b)

U řady ukazatelů nebylo možné pokrok vypočíst (body 3.28–3.30)

—

U téměř poloviny ukazatelů nebylo možné pokrok v dosažení cílové hodnoty oproti výchozímu stavu vypočíst. I když to lze vysvětlit různými faktory, hlavním důvodem byla absence číselných hodnot k výchozímu stavu, dosaženému pokroku anebo cílových hodnot.

| c) | Údaje některých programů neměly dostatečnou kvalitu (body 3.31–3.33)







  — | U některých programů neměla řada ukazatelů žádné údaje pro období po roce 2015 nebo neměla vůbec žádné údaje o dosaženém pokroku. |
| --- | --- | --- |

c)

Údaje některých programů neměly dostatečnou kvalitu (body 3.31–3.33)

—

U některých programů neměla řada ukazatelů žádné údaje pro období po roce 2015 nebo neměla vůbec žádné údaje o dosaženém pokroku.

| — | Analýzu pokroku dále komplikovala řada jiných problémů s kvalitou údajů. |
| --- | --- |

—

Analýzu pokroku dále komplikovala řada jiných problémů s kvalitou údajů.

| d) | Některé programy obsahují cíle, které nejsou dostatečně ambiciózní (body 3.34–3.35)







  — | Mnoho programů mělo cíle, které jsme považovali za nedostatečně ambiciózní. V sedmi programech tyto cíle představovaly minimálně 15 % všech cílů. |
| --- | --- | --- |

d)

Některé programy obsahují cíle, které nejsou dostatečně ambiciózní (body 3.34–3.35)

—

Mnoho programů mělo cíle, které jsme považovali za nedostatečně ambiciózní. V sedmi programech tyto cíle představovaly minimálně 15 % všech cílů.

| 3.81. | V 
  rámečku 3.16
  jsou shrnuty naše závěry o míře, v níž byly programy postiženy zejména nedostatky identifikovanými v bodech a) až d) uvedených výše:






  a) | programy s podílem ukazatelů vstupu a výstupu přesahujících 66 %; |
| --- | --- | --- |

3.81.

a)

programy s podílem ukazatelů vstupu a výstupu přesahujících 66 %;

| b) | programy, u nichž nebylo možné více než 33 % ukazatelů měřit; |
| --- | --- |

b)

programy, u nichž nebylo možné více než 33 % ukazatelů měřit;

| c) | programy, u nichž nemělo 25 % ukazatelů žádné údaje pro období po roce 2015 nebo nemělo vůbec žádné údaje o dosaženém pokroku; |
| --- | --- |

c)

programy, u nichž nemělo 25 % ukazatelů žádné údaje pro období po roce 2015 nebo nemělo vůbec žádné údaje o dosaženém pokroku;

| d) | programy, u nichž minimálně 15 % ukazatelů mělo nedostatečně ambiciózní cíle. |
| --- | --- |

d)

programy, u nichž minimálně 15 % ukazatelů mělo nedostatečně ambiciózní cíle.

Z toho vyplývá, že v našem vzorku není jediný program, který by nebyl těmito nedostatky zasažen.

| Rámeček 3.16


  Shrnutí zjištění | Revidované programy a % finančního programování v období 2014–2020 ve vzorku v každém rámečku | Průměrný pokrok směrem k cílové hodnotě: výpočet EÚD (z výchozího stavu) | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Průměrný pokrok k cílové hodnotě se rovnal 20 % nebo byl menší | Průměrný pokrok k cílové hodnotě byl větší než 20 % a menší než 50 % | Průměrný pokrok k cíl se rovnal 50 % nebo byl větší | |
| | Rámec výkonnosti bez čtyř identifikovaných nedostatků | | | | |
| | Rámec výkonnosti s jedním ze čtyř identifikovaných nedostatků | EFRR, Potraviny a krmiva | EZFRV, ENI, IPA II | Erasmus+, Fond evropské pomoci nejchudším osobám, Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost, DCI, humanitární pomoc a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci | |
| | 21 % finančního programování ve vzorku | 13 % finančního programování ve vzorku | 6 % finančního programování ve vzorku | |
| | Rámec výkonnosti s alespoň jedním ze čtyř identifikovaných nedostatků | | Horizont 2020, CEF, FS, program Kreativní Evropa | EFSI, ESF, EMFF, LIFE | |
| | 17 % finančního programování ve vzorku | 11 % finančního programování ve vzorku | |
| Poznámka: | U EZZF a Fondu solidarity Evropské unie nebylo možné pokrok v plnění cíle vypočíst (32 % finančního programování ve vzorku). |

Rámeček 3.16

Shrnutí zjištění

Revidované programy a % finančního programování v období 2014–2020 ve vzorku v každém rámečku

Průměrný pokrok směrem k cílové hodnotě: výpočet EÚD (z výchozího stavu)

Průměrný pokrok k cílové hodnotě se rovnal 20 % nebo byl menší

Průměrný pokrok k cílové hodnotě byl větší než 20 % a menší než 50 %

Průměrný pokrok k cíl se rovnal 50 % nebo byl větší

Rámec výkonnosti bez čtyř identifikovaných nedostatků

Rámec výkonnosti s jedním ze čtyř identifikovaných nedostatků

EFRR, Potraviny a krmiva

EZFRV, ENI, IPA II

Erasmus+, Fond evropské pomoci nejchudším osobám, Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost, DCI, humanitární pomoc a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci

21 % finančního programování ve vzorku

13 % finančního programování ve vzorku

6 % finančního programování ve vzorku

Rámec výkonnosti s alespoň jedním ze čtyř identifikovaných nedostatků

Horizont 2020, CEF, FS, program Kreativní Evropa

EFSI, ESF, EMFF, LIFE

17 % finančního programování ve vzorku

11 % finančního programování ve vzorku

Poznámka:

U EZZF a Fondu solidarity Evropské unie nebylo možné pokrok v plnění cíle vypočíst (32 % finančního programování ve vzorku).

| Zdroj: | EÚD |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD

| 3.82. | V bodech 3.36–3.71 uvádíme klíčové závěry a doporučení z výběru zvláštních zpráv zveřejněných v roce 2018. |
| --- | --- |

3.82.

| 3.83. | Letošní kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí doporučení (viz body 3.72–3.78) potvrdila, že stejně jako v předchozích letech bylo 76 % doporučení, která jsme posuzovali, plně nebo ve většině ohledů provedeno. V 18 % případů byla doporučení provedena pouze v některých ohledech a přetrvávají v nich značné nedostatky. Pouze 6 % doporučení nebylo realizováno. |
| --- | --- |

3.83.

Doporučení

| 3.84. | Zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na tři doporučení vyjádřená kapitole 3 výroční zprávy za rok 2015 jsou uvedena v 
  příloze 3.5
  . Všechna tři opatření byla v některých ohledech provedena. |
| --- | --- |

3.84.

| 3.85. | Na základě svých závěrů za rok 2018 Komisi doporučujeme, aby: |
| --- | --- |

3.85.

Doporučení 3.1 – Komise by měla usilovat o to, aby do programových prohlášení byly začleněny ukazatele, které:

| a) | díky větší rovnováze mezi vstupy, výstupy, výsledky a dopady poskytují relevantnější informace o úspěších výdajových programů EU; |
| --- | --- |

a)

díky větší rovnováze mezi vstupy, výstupy, výsledky a dopady poskytují relevantnější informace o úspěších výdajových programů EU;

| b) | mají jasnou souvislost s opatřeními financovanými z výdajových programů EU; |
| --- | --- |

b)

mají jasnou souvislost s opatřeními financovanými z výdajových programů EU;

| c) | odrážejí dosažené úspěchy výdajových programů EU, nikoliv výkonnost Komise a jiných orgánů, které programy provádějí; |
| --- | --- |

c)

odrážejí dosažené úspěchy výdajových programů EU, nikoliv výkonnost Komise a jiných orgánů, které programy provádějí;

| d) | zahrnují cíle programů. |
| --- | --- |

d)

zahrnují cíle programů.

Datum realizace: vydání programových prohlášení z roku 2022 pro rozpočet na rok 2023

Doporučení 3.2 – Aby mohla vypočíst pokrok v plnění cíle na základě výchozího stavu, měla by Komise pro všechny programy navrhovat rámce výkonnosti s ukazateli výkonnosti, které mají níže popsané vlastnosti. Pokud se Komise domnívá, že to u konkrétního ukazatele nemá význam, měla by svou volbu vysvětlovat v programových prohlášeních.

| a) | kvantitativní výchozí stavy stanovující rok, k němuž se výchozí stav počítá; |
| --- | --- |

a)

kvantitativní výchozí stavy stanovující rok, k němuž se výchozí stav počítá;

| b) | kvantitativní milníky; |
| --- | --- |

b)

kvantitativní milníky;

| c) | kvantitativní cíle stanovující rok, k němuž se cíl počítá; |
| --- | --- |

c)

kvantitativní cíle stanovující rok, k němuž se cíl počítá;

| d) | údaje s požadovanou úrovní kvality, aby bylo možné snadno vypočíst pokrok v plnění cílové hodnoty oproti výchozímu stavu. |
| --- | --- |

d)

údaje s požadovanou úrovní kvality, aby bylo možné snadno vypočíst pokrok v plnění cílové hodnoty oproti výchozímu stavu.

Datum realizace: vydání programových prohlášení z roku 2022 pro rozpočet na rok 2023

Doporučení 3.3 – Cílem Komise by však mělo být získat informace o výkonnosti pro všechny ukazatele výkonnosti, například zavedením nových nástrojů pro vykazování na internetových platformách.

Datum realizace: zahájení projektu v roce 2021

Doporučení 3.4 – Komise by měla dokumentovat navrhované cíle, aby rozpočtový orgán mohl posoudit jejich ambicióznost. Součástí posouzení bude navržení cílů pro všechny ukazatele výdajových programů.

Datum realizace: vydání programových prohlášení z roku 2022 pro rozpočet na rok 2023

Doporučení 3.5 – Komise by měla dále zdokonalit přehled výkonnosti programů, a to zejména:

| a) | tak, že bude používat jednu metodu výpočtu pokroku v plnění cíle na základě výchozího stavu pro všechny ukazatele. Pokud se Komise domnívá, že to u konkrétního ukazatele nelze provést, měla by svůj přístup vysvětlit v přehledu výkonnosti programů; |
| --- | --- |

a)

tak, že bude používat jednu metodu výpočtu pokroku v plnění cíle na základě výchozího stavu pro všechny ukazatele. Pokud se Komise domnívá, že to u konkrétního ukazatele nelze provést, měla by svůj přístup vysvětlit v přehledu výkonnosti programů;

| b) | vysvětlovat logiku výběru ukazatelů výkonnosti pro každý program. |
| --- | --- |

b)

vysvětlovat logiku výběru ukazatelů výkonnosti pro každý program.

Datum realizace: přehled výkonnosti programů, vydání z roku 2021

---

(1)  Článek 317 Smlouvy o fungování EU.

(2)  Viz „Návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019 – Pracovní dokument – Část 1 – programové výkazy operačních výdajů“ (COM(2018)600 – květen 2018)“.

(3)  Viz „Přehled výkonnosti programů financovaných z rozpočtu EU na období 2014–2020 – Výtah z programových prohlášení návrhu rozpočtu operačních výdajů na rok 2019 – COM(2018)600 – květen 2018“.

(4)  Poznámka: v doporučení 5 kapitoly 3 výroční zprávy za rok 2016 (bod 3.77) jsme Komisi požádali, aby „v hlavních zprávách o výkonnosti uváděla, zda podle jejích nejlepších znalostí mají poskytované informace o výkonnosti dostatečnou kvalitu“.

(5)  Hodnoty výchozího stavu se odvozovaly od dostupnosti informací, ale v zásadě šlo o údaje o relevantním aspektu programu dostupné k 1.1.2014.

(6)  Viz například „Měření vzdálenosti od cílů udržitelného rozvojového cíle (SDG) – Posouzení stavu zemí OECD – červen 2017 – OECD“, s. 15, tabulka 3. Klady a zápory různých normalizačních postupů“.

(7)  Viz pracovní dokument útvarů Komise – Pokyny ke zlepšování právní úpravy – SWD(2017) 350 final, 7.7.2017, s. 26.

(8)  Jak je vysvětleno na s. 2 metodické poznámky k přehledu výkonnosti programů.

(9)  Po třech, respektive čtyřech letech ze sedmi.

(10)  Poznámka: Při vyčíslování pokroku ve srovnání s výchozím stavem jsme vycházeli z předpokladu, že výchozí stav ukazatelů byl nula, i když tato informace nebyla v programových prohlášeních uvedena.

(11)  Probíhají úpravy relevantních právních předpisů, jež mají umožnit vykazování částečně realizovaných operací.

(12)  Na základě pěti ukazatelů.

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855).

(14)  Definice termínů „výstup“, „výsledek“ a „dopad“ viz článek 2 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie (červenec 2018) a strana 49 Pokynů ke zlepšování právní úpravy (SWD(2017) 350 final).

(15)  V některých případech se naše klasifikace ukazatelů lišila od klasifikace uplatněné Komisí nebo stanovené v relevantních právních předpisech EU.

(16)  To uvádí i OECD Best Practices for Performance Budgeting (Osvědčené postupy OECD pro rozpočtování výkonnosti), vydané výborem pro veřejnou správu ředitelství pro veřejnou správu OECD (GOV/PGC/SBO(2018)7, 23. listopadu 2018). V „osvědčeném postupu 3“ se uvádí: „Vláda uplatňuje směs opatření výkonnosti vyvažující potřebu měřit v dlouhodobé perspektivě důsledky politiky a potřebu monitorovat pokrok v krátkodobé perspektivě.“

(17)  COM(2018) 600 – květen 2018. Návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, pracovní dokument, část 1, programová prohlášení operačních výdajů, strana 5.

(18)  Je-li to relevantní, také průvodní nevýdajovou politikou (např. prostřednictvím právních předpisů EU).

(19)  Viz například poznámka pod čarou ke dvěma obecným ukazatelům cílů u programu Humanitární pomoc („Počet úmrtí v důsledku přírodních katastrof podle záznamů v databázi EM-DAT“ a „Počet zemí vyhodnocených v indexu INFORM jako vysoce rizikové z hlediska katastrof“): „Je nutno podotknout, že významná část ročních výsledků a vývoj tohoto ukazatele závisí na externích faktorech, které jsou zcela mimo kontrolu Komise. Posuzovat konkrétní přínos humanitární pomoci k vývoji tohoto ukazatele je tedy obtížné.“

(20)  Všechny programy mají specifické cíle. Některé programy však neměly obecné cíle.

(21)  „Počet obyvatel, jimž se dostalo pomoci v krizové situaci, která měla dopad jejich životní podmínky“.

(22)  Ve výroční zprávě GŘ REGIO o činnosti, v tabulkách o výkonnosti v příloze 11 se například uvádí, že milníkové hodnoty uvedené v tabulkách jsou čistě orientační odhady, které by se neměly používat k identifikaci případů nedostatečné výkonnosti.

(23)  Např. nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI), specifický cíl 1, ukazatel 2, „Podíl žáků, kteří začínají školní docházku v 1. třídě a ukončí základní školu absolvováním posledního ročníku, s údaji rozdělenými podle pohlaví“, k němuž se v poznámce pod čarou uvádí: „Je nicméně nutno uvést, že tento ukazatel není zatím k dispozici: není stanovena metodika a nejsou k dispozici žádné údaje. Potrvá 3 až 5 let, než bude možné tento ukazatel využívat podle standardů UNESCO, které je na špici vývoje ukazatelů pro cíle udržitelného rozvoje v oblasti vzdělávání.“

(24)  „Doporučení Rady týkající se udělení absolutoria Komisi za plnění souhrnného rozpočtu Evropské Unie na rozpočtový rok 2017“, kapitola 3, odstavec 3.

(25)  „Udělení absolutoria za rok 2017: souhrnný rozpočet EU – Komise a výkonné agentury“ P8_TA(2019)0242 bod 236.

(26)  Celá železniční síť EU má více než 138 000 km železničních tratí.

(27)  Výchozí stav byl 3,2 žádostí o registraci patentu a cílový stav 3,0 žádosti na 10 milionů EUR financování.

(28)  https://www.eca.europa.eu

(29)  V roce 2018 jsme rovněž zveřejnili devět produktů na základě přezkumu: dvě situační zprávy, šest informačních dokumentů a jeden rychlý přezkum.

(30)  1a („Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“), 1b („Hospodářská, sociální a územní soudržnost“), 2 („Udržitelný růst: přírodní zdroje“), 3 („Bezpečnost a občanství“), 4 („Globální Evropa“), 5 („Správa“).

(31)  Poznámka: zvláštní zprávy zabývající se environmentálními a klimatickými opatřeními EU jsou uvedeny v rámci okruhu 2.

PŘÍLOHA 3.1

SEZNAM PROGRAMŮ UVEDENÝCH V NAŠEM VZORKU

| Okruh VFR | Zkratka | Název programu |
| --- | --- | --- |
| 1a | CEF | Nástroj pro propojení Evropy |
| 1a | EFSI | Evropský fond pro strategické investice |
| 1a | Erasmus+ | Program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a spor |
| 1a | Horizont 2020 | Rámcový program pro výzkum a inovace |
| 1b | FS | Fond soudržnosti |
| 1b | EFRR | Evropský fond pro regionální rozvoj |
| 1b | ESF | Evropský sociální fond |
| 1b | — | Fond evropské pomoci nejchudším osobám |
| 2 | EZFRV | Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova |
| 2 | EZZF | Evropský zemědělský záruční fond |
| 2 | ENRF | Evropský námořní a rybářský fond |
| 2 | Program LIFE | Program pro životní prostředí a oblast klimatu |
| 3 | — | Azylový, migrační a integrační fond |
| 3 | — | Program Kreativní Evropa |
| 3 | — | Potraviny a krmiva |
| 3 | — | Fond pro vnitřní bezpečnost |
| 4 | DCI | Nástroj pro rozvojovou spolupráci |
| 4 | ENI | Evropský nástroj sousedství |
| 4 | NPP II | Nástroj předvstupní pomoci |
| 4 | — | Humanitární pomoc |
| Zvláštní nástroje | EGF | Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci |
| Zvláštní nástroje | FSEU | Fond solidarity Evropské unie |
| Zdroj: | EÚD. |

Okruh VFR

Zkratka

Název programu

1a

CEF

Nástroj pro propojení Evropy

1a

EFSI

Evropský fond pro strategické investice

1a

Erasmus+

Program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a spor

1a

Horizont 2020

Rámcový program pro výzkum a inovace

1b

FS

Fond soudržnosti

1b

EFRR

Evropský fond pro regionální rozvoj

1b

ESF

Evropský sociální fond

1b

—

Fond evropské pomoci nejchudším osobám

2

EZFRV

Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova

2

EZZF

Evropský zemědělský záruční fond

2

ENRF

Evropský námořní a rybářský fond

2

Program LIFE

Program pro životní prostředí a oblast klimatu

3

—

Azylový, migrační a integrační fond

3

—

Program Kreativní Evropa

3

—

Potraviny a krmiva

3

—

Fond pro vnitřní bezpečnost

4

DCI

Nástroj pro rozvojovou spolupráci

4

ENI

Evropský nástroj sousedství

4

NPP II

Nástroj předvstupní pomoci

4

—

Humanitární pomoc

Zvláštní nástroje

EGF

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci

Zvláštní nástroje

FSEU

Fond solidarity Evropské unie

Zdroj:

EÚD.

PŘÍLOHA 3.2

DOPORUČENÍ Z ROKU 2018 URČENÁ ČLENSKÝM STÁTŮM

| Číslo ZZ | Název ZZ | Doporučení členským státům – číslo a oblast/stručný přehled |
| --- | --- | --- |
| 5/2018 | Energie z obnovitelných zdrojů pro udržitelný rozvoj venkova: významné potenciální synergie, většinou však nerealizované. | 1. | Ověřovat dopad politik na venkovské oblasti v rámci budoucí politiky týkající se energie z obnovitelných zdrojů (tj. při stanovování své budoucí politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů by se mělo přihlížet k okolnostem a potřebám venkovského společenství a hospodářství) |

Číslo ZZ

Název ZZ

Doporučení členským státům – číslo a oblast/stručný přehled

5/2018

Energie z obnovitelných zdrojů pro udržitelný rozvoj venkova: významné potenciální synergie, většinou však nerealizované.

1.

Ověřovat dopad politik na venkovské oblasti v rámci budoucí politiky týkající se energie z obnovitelných zdrojů (tj. při stanovování své budoucí politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů by se mělo přihlížet k okolnostem a potřebám venkovského společenství a hospodářství)

| 5. | Lépe vybírat projekty, který zohlední přidanou hodnotu pro venkovské oblasti a životaschopnost projektů |
| --- | --- |

5.

Lépe vybírat projekty, který zohlední přidanou hodnotu pro venkovské oblasti a životaschopnost projektů

Poznámka: Doporučení 1 bylo určeno Komisi, ve spolupráci s členskými státy, a doporučení 5 Komisi se členskými státy.

6/2018

Volný pohyb pracovníků – základní svoboda je sice zajištěna, avšak lepší zaměření prostředků EU by napomohlo mobilitě pracovníků.

| 1. | a) Měřit povědomí občanů o existujících nástrojích, které poskytují informace o volném pohybu pracovníků a které slouží k oznamování případů diskriminace |
| --- | --- |

1.

a) Měřit povědomí občanů o existujících nástrojích, které poskytují informace o volném pohybu pracovníků a které slouží k oznamování případů diskriminace

| 3. | Zlepšit sběr a využití údajů o tocích a struktuře mobility pracovníků a nerovnováhách na trhu práce |
| --- | --- |

3.

Zlepšit sběr a využití údajů o tocích a struktuře mobility pracovníků a nerovnováhách na trhu práce

| 5. | b) Lépe monitorovat účinnost části EURES programu EaSI, obzvláště v souvislosti s obsazováním pracovních míst |
| --- | --- |

5.

b) Lépe monitorovat účinnost části EURES programu EaSI, obzvláště v souvislosti s obsazováním pracovních míst

Poznámka: Doporučení 1 a), 3 a 5 b) jsou určeny jak Komisi, tak členským státům.

| 6. | Odstranit omezení portálu pracovní mobility EURES |
| --- | --- |

6.

Odstranit omezení portálu pracovní mobility EURES

8/2018

Podpora z EU pro produktivní investice v podnikání – je zapotřebí více se zaměřit na otázku udržitelnosti

| 1. | a) Prosazovat udržitelnost výsledků |
| --- | --- |

1.

a) Prosazovat udržitelnost výsledků

| 2. | Zohledňovat udržitelnost ve výběrových řízeních |
| --- | --- |

2.

Zohledňovat udržitelnost ve výběrových řízeních

| 3. | Klást důraz na udržitelnost při monitorování a podávání zpráv |
| --- | --- |

3.

Klást důraz na udržitelnost při monitorování a podávání zpráv

| 4. | Zohledňovat udržitelnost v hodnoceních |
| --- | --- |

4.

Zohledňovat udržitelnost v hodnoceních

Poznámka: Doporučení 4 je určeno jak Komisi, tak členským státům.

| 5. | b) Jednotné uplatňování jasných nápravných opatření |
| --- | --- |

5.

b) Jednotné uplatňování jasných nápravných opatření

9/2018

Partnerství veřejného a soukromého sektoru v EU: rozšířené nedostatky a omezené přínosy

| 1. | Nepodporovat intenzivnější a širší využívání PPP, dokud nebudou vyřešeny zjištěné problémy a úspěšně provedena následující doporučení |
| --- | --- |

1.

Nepodporovat intenzivnější a širší využívání PPP, dokud nebudou vyřešeny zjištěné problémy a úspěšně provedena následující doporučení

Poznámka: doporučení 1 je určeno jak Komisi, tak členským státům.

| 2. | Zmírnit finanční dopad zpoždění a opětovného vyjednávání o nákladech na PPP nesených veřejným partnerem |
| --- | --- |

2.

Zmírnit finanční dopad zpoždění a opětovného vyjednávání o nákladech na PPP nesených veřejným partnerem

| 3. | a) aby byla volba možnosti PPP vždy založena na řádné srovnávací analýze nejlepších způsobů zadání zakázky; |
| --- | --- |

3.

a) aby byla volba možnosti PPP vždy založena na řádné srovnávací analýze nejlepších způsobů zadání zakázky;

| 4. | a) Zavést jasné politiky a strategie týkající se PPP |
| --- | --- |

4.

a) Zavést jasné politiky a strategie týkající se PPP

| 5. | b) Vylepšit právní rámec EU pro vyšší účinnost projektů PPP |
| --- | --- |

5.

b) Vylepšit právní rámec EU pro vyšší účinnost projektů PPP

12/2018

Širokopásmové připojení v členských státech EU: přes dosažený pokrok nebudou splněny všechny cíle strategie Evropa 2020

| 2. | Strategické plánování (členské státy mají vypracovat revidované plány prokazující, že mají v úmyslu splnit rámcové cíle pro širokopásmové připojení po roce 2020) |
| --- | --- |

2.

Strategické plánování (členské státy mají vypracovat revidované plány prokazující, že mají v úmyslu splnit rámcové cíle pro širokopásmové připojení po roce 2020)

| 4. | Regulatorní prostředí (členské státy mají revidovat mandát svých národních regulačních orgánů v souladu s revidovaným regulačním rámcem EU pro společnosti v telekomunikačním sektoru) |
| --- | --- |

4.

Regulatorní prostředí (členské státy mají revidovat mandát svých národních regulačních orgánů v souladu s revidovaným regulačním rámcem EU pro společnosti v telekomunikačním sektoru)

21/2018

Výběr a monitorování projektů EFRR a ESF v programovém období 2014–2020 se stále zaměřují převážně na výstupy

| 1. | Výběr projektů zaměřený na výsledky (členské státy mají kritéria pro výběr projektů vyžadující, aby příjemci definovali alespoň jeden skutečný ukazatel výsledku, a posouzení těchto očekávaných výsledků a ukazatelů je zahrnuto ve zprávě posuzující žádosti...) |
| --- | --- |

1.

Výběr projektů zaměřený na výsledky (členské státy mají kritéria pro výběr projektů vyžadující, aby příjemci definovali alespoň jeden skutečný ukazatel výsledku, a posouzení těchto očekávaných výsledků a ukazatelů je zahrnuto ve zprávě posuzující žádosti...)

| 2. | a) Monitorování orientované na výsledky (členské státy mají do dohody o poskytnutí dotace zahrnout kvantifikované ukazatele výsledků, které budou přispívat k ukazatelům výsledků stanoveným na úrovni operačního programu). |
| --- | --- |

2.

a) Monitorování orientované na výsledky (členské státy mají do dohody o poskytnutí dotace zahrnout kvantifikované ukazatele výsledků, které budou přispívat k ukazatelům výsledků stanoveným na úrovni operačního programu).

33/2018

Desertifikace v EU: boj s touto rostoucí hrozbou vyžaduje více opatření

| 1. | Doporučení adresovaná Komisi ve spolupráci s členskými státy: Pochopení problematiky degradace půdy a desertifikace v EU |
| --- | --- |

1.

Doporučení adresovaná Komisi ve spolupráci s členskými státy: Pochopení problematiky degradace půdy a desertifikace v EU

| Zdroj: | EÚD |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD

PŘÍLOHA 3.3

PODROBNÉ INFORMACE O STAVU REALIZACE DOPORUČENÍ Z ROKU 2015 PODLE JEDNOTLIVÝCH ZPRÁV

| ZZ | Název zprávy | Č. | Bod ZZ | Realizováno v plném rozsahu | Realizováno ve většině ohledů | Realizováno v některých ohledech | Nebylo realizováno | Nebylo možno ověřit | Není již relevantní |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZZ č. 1/2015 | „Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost“ | 1 | Bod 52 Dop. 1 písm. a) | | | | | x | |
| 2 | Bod 52 Dop. 1 písm. b) | | | x | | | |
| 3 | Bod 54 Dop. 2 písm. a) | | | x | | | |
| 4 | Bod 54 Dop. 2 písm. a) | | | x | | | |
| 5 | Bod 54 Dop. 2 písm. b) | | | | | x | |
| ZZ č. 2/2015 | „Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod“ | 1 | Bod 108 Dop. 1 písm. a) | | | | x | | |
| 2 | Bod 108 Dop. 1 písm. b) | x | | | | | |
| 3 | Bod 108 Dop. 1 písm. c) | x | | | | | |
| 4 | Bod 108 Dop. 1 písm. d) | x | | | | | |
| 5 | Bod 108 Dop. 1 písm. e) | x | | | | | |
| 6 | Bod 110 Dop. 2 písm. a) | | | x | | | |
| 7 | Bod 110 Dop. 2 písm. b) | x | | | | | |
| 8 | Bod 115 Dop. 3 písm. a) | | | | x | | |
| 9 | Bod 115 Dop. 3 písm. b) | | | | x | | |
| 10 | Bod 115 Dop. 3 písm. c) | | x | | | | |
| 11 | Bod 115 Dop. 3 písm. d) | | | x | | | |
| 12 | Bod 115 Dop. 3 písm. e) | x | | | | | |
| 13 | Bod 117 Dop. 4 písm. a) | | | | x | | |
| 14 | Bod 117 Dop. 4 písm. b) | | x | | | | |
| 15 | Bod 119 Dop. 5 písm. a) | x | | | | | |
| 16 | Bod 119 Dop. 5 písm. b) | | | | x | | |
| ZZ č. 3/2015 | „Systém záruk pro mladé lidi: první kroky jsou za námi, ale rizika související s jeho uplatňováním na nás teprve čekají“ | 1 | Bod 89 Dop. 1 | | | | | x | |
| 2 | Bod 90 Dop. 2 | x | | | | | |
| 3 | Bod 91 Dop. 3 | x | | | | | |
| ZZ č. 4/2015 | „Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova?“ | 1 | Bod 90 Dop. 1 | | x | | | | |
| 2 | Bod 90 Dop. 2 | | | | x | | |
| 3 | Bod 90 Dop. 3 | x | | | | | |
| 4 | Bod 93 Dop. 4 | | | x | | | |
| ZZ č. 5/2015 | „Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?“ | 1 | Bod 98 Dop. 1 | x | | | | | |
| 2 | Bod 99 Dop. 2 | x | | | | | |
| 3 | Bod 100 Dop. 3 | | x | | | | |
| 4 | Bod 101 Dop. 4 | x | | | | | |
| 5 | Bod 102 Dop. 5 | | | | | x | |
| 6 | Bod 103 Dop. 6 | | | | | | x |
| ZZ č. 06/2015 | Integrita a provádění EU ETS | 1 | Bod 91 Dop. 1 písm. a) | | | x | | | |
| 2 | Bod 91 Dop. 1 písm. b) | x | | | | | |
| 3 | Bod 91 Dop. 1 písm. c) | x | | | | | |
| 4 | Bod 92 Dop. 2 | | | x | | | |
| 5 | Bod 93 Dop. 3 písm. a) | | | x | | | |
| 6 | Bod 93 Dop. 3 písm. b) | | x | | | | |
| 7 | Bod 93 Dop. 3 písm. c) | x | | | | | |
| 8 | Bod 93 Dop. 3 písm. d) | | | | | x | |
| 9 | Bod 93 Dop. 3 písm. e) | | | | | x | |
| 10 | Bod 94 Dop. 4 písm. a) | x | | | | | |
| 11 | Bod 94 Dop. 4 písm. b) | x | | | | | |
| 12 | Bod 94 Dop. 4 písm. c) | | | | | x | |
| 13 | Bod 94 Dop. 4 písm. d) | | | | | x | |
| 14 | Bod 94 Dop. 4 písm. e) | | | | | x | |
| 15 | Bod 94 Dop. 4 písm. f) | | | | | x | |
| 16 | Bod 96 Dop. 5 písm. a) | x | | | | | |
| 17 | Bod 96 Dop. 5 písm. b) | x | | | | | |
| | | 18 | Bod 96 Dop. 5 písm. c) | | | | | x | |
| 19 | Bod 97 Dop. 6 písm. a) | x | | | | | |
| 20 | Bod 97 Dop. 6 písm. b) | | | | | x | |
| 21 | Bod 97 Dop. 6 písm. c) | | | | | x | |
| ZZ č. 7/2015 | „Policejní mise EU v Afghánistánu: smíšené výsledky (ESVČ)“ | 1 | Bod 81 Dop. 1 | x | | | | | |
| 2 | Bod 85 Dop. 2 písm. a) | | | x | | | |
| 3 | Bod 85 Dop. 2 písm. b) | x | | | | | |
| 4 | Bod 85 Dop. 2 písm. c) | x | | | | | |
| 5 | Bod 86 Dop. 3 písm. a) | x | | | | | |
| 6 | Bod 86 Dop. 3 písm. b) | | | x | | | |
| 7 | Bod 86 Dop. 3 písm. c) | x | | | | | |
| 8 | Bod 86 Dop. 3 písm. d) | | | x | | | |
| 9 | Bod 86 Dop. 3 písm. e) | | | x | | | |
| 10 | Bod 86 Dop. 3 písm. f) | | | x | | | |
| 11 | Bod 87 Dop. 4 | | | | | x | |
| 12 | Bod 88 Dop. 5 písm. a) | | | x | | | |
| 13 | Bod 88 Dop. 5 písm. b) | | x | | | | |
| ZZ č. 8/2015 | „Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů?“ | 1 | Bod 68 Dop. 1 | | x | | | | |
| 2 | Bod 68 Dop. 2 | x | | | | | |
| 3 | Bod 69 Dop. 3 | | x | | | | |
| 4 | Bod 72 Dop. 4 | | | | x | | |
| ZZ č. 9/2015 | „Podpora, kterou EU poskytuje na boj proti mučení a za zrušení trestu smrti“ | 1 | Bod 54 Dop. 1 | x | | | | | |
| 2 | Bod 55 Dop. 2 | x | | | | | |
| 3 | Bod 55 Dop. 3 | x | | | | | |
| 4 | Bod 55 Dop. 4 | | | | x | | |
| 5 | Bod 56 Dop. 5 | x | | | | | |
| 6 | Bod 56 Dop. 6 | | | | x | | |
| ZZ č. 10/2015 | „Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit“ | 1 | Bod 99 Dop. 1 písm. a) | | x | | | | |
| 2 | Bod 99 Dop. 1 písm. b) | | | | | x | |
| 3 | Bod 100 Dop. 2 | | | | x | | |
| 4 | Bod 101 Dop. 3 | x | | | | | |
| 5 | Bod 104 Dop. 4 | x | | | | | |
| 6 | Bod 102 Dop. 5 | | x | | | | |
| 7 | Bod 105 Dop. 6 písm. a) | | | x | | | |
| 8 | Bod 105 Dop. 6 písm. b) | | | | | x | |
| ZZ č. 11/2015 | „Řídí Komise dohody o partnerství v oblasti rybolovu řádně?“ | 1 | Bod 90 Dop. 1 písm. a) | x | | | | | |
| 2 | Bod 90 Dop. 1 písm. b) | | | x | | | |
| 3 | Bod 90 Dop. 1 písm. c) | x | | | | | |
| 4 | Bod 90 Dop. 1 písm. d) | x | | | | | |
| 5 | Bod 90 Dop. 1 písm. e) | x | | | | | |
| 6 | Bod 93 Dop. 2 písm. a) | | | x | | | |
| 7 | Bod 93 Dop. 2 písm. b) | x | | | | | |
| 8 | Bod 93 Dop. 2 písm. c) | x | | | | | |
| 9 | Bod 95 Dop. 3 písm. a) | x | | | | | |
| 10 | Bod 95 Dop. 3 písm. b) | x | | | | | |
| 11 | Bod 95 Dop. 3 písm. c) | x | | | | | |
| ZZ č. 12/2015 | „Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství“ | 1 | Bod 94 Dop. 1 písm. a) | | | | | x | |
| 2 | Bod 94 Dop. 1 písm. b) | | x | | | | |
| 3 | Bod 94 Dop. 1 písm. c) | | | | | x | |
| 4 | Bod 94 Dop. 1 písm. d) | | x | | | | |
| 5 | Bod 96 Dop. 2 písm. a) | | | | | x | |
| 6 | Bod 96 Dop. 2 písm. b) | | x | | | | |
| 7 | Bod 98 Dop. 3 písm. a) | | x | | | | |
| 8 | Bod 98 Dop. 3 písm. b) | | x | | | | |
| | | 9 | Bod 100 Dop. 4 písm. a) | | | | | x | |
| 10 | Bod 100 Dop. 4 písm. b) | | | x | | | |
| 11 | Bod 102 Dop. 5 | | x | | | | |
| ZZ č. 13/2015 | „Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT“ | 1 | Bod 58 Dop. 1 | | x | | | | |
| 2 | Bod 58 Dop. 2 | x | | | | | |
| 3 | Bod 58 Dop. 3 | x | | | | | |
| 4 | Bod 58 Dop. 4 | x | | | | | |
| 5 | Bod 59 Dop. 5 | | x | | | | |
| 6 | Bod 59 Dop. 6 | x | | | | | |
| ZZ č. 14/2015 | „Investiční facilita AKT: vytváří přidanou hodnotu?“(EIB) | 1 | Bod 40 Dop. 1 | x | | | | | |
| 2 | Bod 41 Dop. 2 | x | | | | | |
| ZZ č. 15/2015 | „Podpora poskytovaná z nástroje AKT-EU pro energetiku na obnovitelnou energii ve východní Africe“ | 1 | Bod 42 Dop. 1 bod i) | x | | | | | |
| 2 | Bod 42 Dop. 1 bod ii) | x | | | | | |
| 3 | Bod 43 Dop. 2 bod i) | x | | | | | |
| 4 | Bod 43 Dop. 2 bod ii) | x | | | | | |
| 5 | Bod 43 Dop. 2 bod iii) | x | | | | | |
| 6 | Bod 43 Dop. 2 bod iv) | x | | | | | |
| 7 | Bod 43 Dop. 2 bod v) | x | | | | | |
| 8 | Bod 44 Dop. 3 bod i) | x | | | | | |
| 9 | Bod 44 Dop. 3 bod ii) | x | | | | | |
| ZZ č. 16/2015 | „Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí“ | 1 | Bod 115 Dop. 1 | x | | | | | |
| 2 | Bod 116 Dop. 2 písm. a) | | | | | x | |
| 3 | Bod 116 Dop. 2 písm. b) | x | | | | | |
| 4 | Bod 117 Dop. 3 | | x | | | | |
| 5 | Bod 118 Dop. 4 | x | | | | | |
| 6 | Bod 121 Dop. 5 písm. a) | x | | | | | |
| 7 | Bod 121 Dop. 5 písm. b) | x | | | | | |
| | | 8 | Bod 122 Dop. 6 písm. a) | x | | | | | |
| 9 | Bod 122 Dop. 6 písm. b) | x | | | | | |
| 10 | Bod 122 Dop. 6 písm. c) | x | | | | | |
| 11 | Bod 123 Dop. 7 písm. a) | x | | | | | |
| 12 | Bod 123 Dop. 7 písm. b) | | | x | | | |
| 13 | Bod 123 Dop. 7 písm. c) | | x | | | | |
| 14 | Bod 125 Dop. 8 | | x | | | | |
| 15 | Bod 126 Dop. 9 | | | x | | | |
| ZZ č. 17/2015 | „Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný“ | 1 | 81 Dop. 1 | | | | | x | |
| 2 | Bod 84 Dop. 2 písm. a) | | x | | | | |
| 3 | Bod 84 Dop. 2 písm. b) | | | x | | | |
| 4 | Bod 84 Dop. 2 písm. c) | | | x | | | |
| 5 | Bod 84 Dop. 2 písm. d) | x | | | | | |
| 6 | 86 Dop. 3 | | x | | | | |
| ZZ č. 18/2015 | „Finanční pomoc poskytovaná zemím, které se potýkají s obtížemi“ | 1 | Bod 182 Dop. 1 | x | | | | | |
| 2 | Bod 183 Dop. 2 | x | | | | | |
| 3 | Bod 184 Dop. 3 | x | | | | | |
| 4 | Bod 189 Dop. 4 | x | | | | | |
| 5 | Bod 190 Dop. 5 | x | | | | | |
| 6 | Bod 191 Dop. 6 | x | | | | | |
| 7 | Bod 192 Dop. 7 | x | | | | | |
| 8 | Bod 194 Dop. 8 | x | | | | | |
| 9 | Bod 204 Dop. 9 | x | | | | | |
| ZZ č. 19/2015 | „Je nutno věnovat více pozornosti výsledkům, aby se poskytování technické pomoci Řecku zlepšilo“ | 1 | Bod 75 Dop. 1 | x | | | | | |
| 2 | Bod 76 Dop. 2 | x | | | | | |
| 3 | Bod 76 Dop. 3 | x | | | | | |
| 4 | Bod 76 Dop. 4 | x | | | | | |
| 5 | Bod 76 Dop. 5 | x | | | | | |
| 6 | Bod 78 Dop. 6 | x | | | | | |
| 7 | Bod 78 Dop. 7 | x | | | | | |
| ZZ č. 20/2015 | „Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství“ | 1 | Bod 74 Dop. 1 písm. a) | | | x | | | |
| 2 | Bod 74 Dop. 1 písm. b) | | | | | x | |
| 3 | Bod 75 Dop. 2 písm. a) | | | | | x | |
| 4 | Bod 75 Dop. 2 písm. b) | x | | | | | |
| 5 | Bod 77 Dop. 3 písm. a) | | | x | | | |
| 6 | Bod 77 Dop. 3 písm. b) | | | | | x | |
| 7 | Bod 80 Dop. 4 písm. a) | | | | | x | |
| 8 | Bod 80 Dop. 4 písm. b) | x | | | | | |
| 9 | Bod 80 Dop. 4 písm. c) | | | | | x | |
| 10 | Bod 80 Dop. 4 písm. d) | x | | | | | |
| 11 | Bod 80 Dop. 4 písm. e) | x | | | | | |
| 12 | Bod 81 Dop. 5 písm. a) | | | | | x | |
| 13 | Bod 81 Dop. 5 písm. b) | x | | | | | |
| ZZ č. 21/2015 | „Přezkum rizik, která souvisí s přístupem k činnosti EU v oblasti rozvoje a spolupráce zaměřeným na výsledky“ | 1 | Bod 83 Dop. 1 | | x | | | | |
| 2 | Bod 83 Dop. 2 | | x | | | | |
| 3 | Bod 83 Dop. 3 | x | | | | | |
| 4 | Bod 83 Dop. 4 | x | | | | | |
| 5 | Bod 83 Dop. 5 | x | | | | | |
| ZZ č. 22/2015 | „Dohled EU nad ratingovými agenturami: dobře nastavený, dosud však ne plně účinný“ | 1 | Bod 110 Dop. 1 | x | | | | | |
| 2 | Bod 110 Dop. 2 | x | | | | | |
| 3 | Bod 110 Dop. 3 | x | | | | | |
| 4 | Bod 110 Dop. 4 | x | | | | | |
| 5 | Bod 110 Dop. 5 | x | | | | | |
| 6 | Bod 110 Dop. 6 | | | x | | | |
| 7 | Bod 110 Dop. 7 | | | x | | | |
| 8 | Bod 110 Dop. 8 | x | | | | | |
| ZZ č. 23/2015 | „Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno“ | 1 | Bod 172 Dop. 1 písm. a) | x | | | | | |
| 2 | Bod 172 Dop. 1 písm. b) | x | | | | | |
| 3 | Bod 172 Dop. 1 písm. c) | x | | | | | |
| 4 | Bod 172 Dop. 1 písm. d) | | | | | x | |
| 5 | Bod 172 Dop. 1 písm. e) | | | | | x | |
| 6 | Bod 172 Dop. 1 písm. f) | | | | | x | |
| 7 | Bod 182 Dop. 2 písm. a) | x | | | | | |
| 8 | Bod 182 Dop. 2 písm. b) | | | | | x | |
| 9 | Bod 182 Dop. 2 písm. c) | | | | | x | |
| 10 | Bod 182 Dop. 2 písm. d) | | | | | x | |
| 11 | Bod 191 Dop. 3 písm. a) | x | | | | | |
| 12 | Bod 191 Dop. 3 písm. b) | | | x | | | |
| 13 | Bod 191 Dop. 3 písm. c) | x | | | | | |
| 14 | Bod 191 Dop. 3 písm. d) | | | x | | | |
| 15 | Bod 191 Dop. 3 písm. e) | | | x | | | |
| 16 | Bod 191 Dop. 3 písm. f) | | | | | x | |
| 17 | Bod 191 Dop. 3 písm. g) | | | | | x | |
| ZZ č. 24/2015 | „Boj s podvody v oblasti DPH: jsou nutná další opatření“ | 1 | Bod 113 Dop. 1 | x | | | | | |
| 2 | Bod 114 Dop. 2 | | | | | x | |
| 3 | Bod 114 Dop. 3 | x | | | | | |
| 4 | Bod 115 Dop. 4 písm. a) | x | | | | | |
| 5 | Bod 115 Dop. 4 písm. b) | x | | | | | |
| 6 | Bod 115 Dop. 4 písm. c) | x | | | | | |
| 7 | Bod 115 Dop. 4 písm. d) | x | | | | | |
| 8 | Bod 115 Dop. 4 písm. e) | x | | | | | |
| 9 | Bod 116 Dop. 5 | | | | | x | |
| 10 | Bod 116 Dop. 6 | | | | x | | |
| 11 | Bod 117 Dop. 7 | | | | x | | |
| 12 | Bod 118 Dop. 8 | x | | | | | |
| 13 | Bod 118 Dop. 9 | | | | | x | |
| 14 | Bod 118 Dop. 10 | | | | | x | |
| 15 | Bod 119 Dop. 11 | | | | | x | |
| 16 | Bod 120 Dop. 12 | x | | | | | |
| 17 | Bod 121 Dop. 13 | x | | | | | |
| 18 | Bod 122 Dop. 14 | | | | | x | |
| ZZ č. 25/2015 | „Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů“ | 1 | Bod 101 Dop. 1 písm. a) | | | | | x | |
| 2 | Bod 101 Dop. 1 písm. b) | | | x | | | |
| 3 | Bod 101 Dop. 1 písm. c) | | | | | x | |
| 4 | Bod 101 Dop. 1 písm. d) | | | x | | | |
| 5 | Bod 106 Dop. 2 písm. a) | | | | | x | |
| 6 | Bod 106 Dop. 2 písm. b) | | x | | | | |
| 7 | Bod 106 Dop. 2 písm. c) | | | | | x | |
| | | 8 | Bod 106 Dop. 2 písm. d) | | | | | x | |
| 9 | Bod 109 Dop. 3 písm. a) | | | x | | | |
| 10 | Bod 109 Dop. 3 písm. b) | | | | | x | |

ZZ

Název zprávy

Č.

Bod ZZ

Realizováno v plném rozsahu

Realizováno ve většině ohledů

Realizováno v některých ohledech

Nebylo realizováno

Nebylo možno ověřit

Není již relevantní

ZZ č. 1/2015

„Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost“

1

Bod 52 Dop. 1 písm. a)

x

2

Bod 52 Dop. 1 písm. b)

x

3

Bod 54 Dop. 2 písm. a)

x

4

Bod 54 Dop. 2 písm. a)

x

5

Bod 54 Dop. 2 písm. b)

x

ZZ č. 2/2015

„Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod“

1

Bod 108 Dop. 1 písm. a)

x

2

Bod 108 Dop. 1 písm. b)

x

3

Bod 108 Dop. 1 písm. c)

x

4

Bod 108 Dop. 1 písm. d)

x

5

Bod 108 Dop. 1 písm. e)

x

6

Bod 110 Dop. 2 písm. a)

x

7

Bod 110 Dop. 2 písm. b)

x

8

Bod 115 Dop. 3 písm. a)

x

9

Bod 115 Dop. 3 písm. b)

x

10

Bod 115 Dop. 3 písm. c)

x

11

Bod 115 Dop. 3 písm. d)

x

12

Bod 115 Dop. 3 písm. e)

x

13

Bod 117 Dop. 4 písm. a)

x

14

Bod 117 Dop. 4 písm. b)

x

15

Bod 119 Dop. 5 písm. a)

x

16

Bod 119 Dop. 5 písm. b)

x

ZZ č. 3/2015

„Systém záruk pro mladé lidi: první kroky jsou za námi, ale rizika související s jeho uplatňováním na nás teprve čekají“

1

Bod 89 Dop. 1

x

2

Bod 90 Dop. 2

x

3

Bod 91 Dop. 3

x

ZZ č. 4/2015

„Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova?“

1

Bod 90 Dop. 1

x

2

Bod 90 Dop. 2

x

3

Bod 90 Dop. 3

x

4

Bod 93 Dop. 4

x

ZZ č. 5/2015

„Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?“

1

Bod 98 Dop. 1

x

2

Bod 99 Dop. 2

x

3

Bod 100 Dop. 3

x

4

Bod 101 Dop. 4

x

5

Bod 102 Dop. 5

x

6

Bod 103 Dop. 6

x

ZZ č. 06/2015

Integrita a provádění EU ETS

1

Bod 91 Dop. 1 písm. a)

x

2

Bod 91 Dop. 1 písm. b)

x

3

Bod 91 Dop. 1 písm. c)

x

4

Bod 92 Dop. 2

x

5

Bod 93 Dop. 3 písm. a)

x

6

Bod 93 Dop. 3 písm. b)

x

7

Bod 93 Dop. 3 písm. c)

x

8

Bod 93 Dop. 3 písm. d)

x

9

Bod 93 Dop. 3 písm. e)

x

10

Bod 94 Dop. 4 písm. a)

x

11

Bod 94 Dop. 4 písm. b)

x

12

Bod 94 Dop. 4 písm. c)

x

13

Bod 94 Dop. 4 písm. d)

x

14

Bod 94 Dop. 4 písm. e)

x

15

Bod 94 Dop. 4 písm. f)

x

16

Bod 96 Dop. 5 písm. a)

x

17

Bod 96 Dop. 5 písm. b)

x

18

Bod 96 Dop. 5 písm. c)

x

19

Bod 97 Dop. 6 písm. a)

x

20

Bod 97 Dop. 6 písm. b)

x

21

Bod 97 Dop. 6 písm. c)

x

ZZ č. 7/2015

„Policejní mise EU v Afghánistánu: smíšené výsledky (ESVČ)“

1

Bod 81 Dop. 1

x

2

Bod 85 Dop. 2 písm. a)

x

3

Bod 85 Dop. 2 písm. b)

x

4

Bod 85 Dop. 2 písm. c)

x

5

Bod 86 Dop. 3 písm. a)

x

6

Bod 86 Dop. 3 písm. b)

x

7

Bod 86 Dop. 3 písm. c)

x

8

Bod 86 Dop. 3 písm. d)

x

9

Bod 86 Dop. 3 písm. e)

x

10

Bod 86 Dop. 3 písm. f)

x

11

Bod 87 Dop. 4

x

12

Bod 88 Dop. 5 písm. a)

x

13

Bod 88 Dop. 5 písm. b)

x

ZZ č. 8/2015

„Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů?“

1

Bod 68 Dop. 1

x

2

Bod 68 Dop. 2

x

3

Bod 69 Dop. 3

x

4

Bod 72 Dop. 4

x

ZZ č. 9/2015

„Podpora, kterou EU poskytuje na boj proti mučení a za zrušení trestu smrti“

1

Bod 54 Dop. 1

x

2

Bod 55 Dop. 2

x

3

Bod 55 Dop. 3

x

4

Bod 55 Dop. 4

x

5

Bod 56 Dop. 5

x

6

Bod 56 Dop. 6

x

ZZ č. 10/2015

„Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit“

1

Bod 99 Dop. 1 písm. a)

x

2

Bod 99 Dop. 1 písm. b)

x

3

Bod 100 Dop. 2

x

4

Bod 101 Dop. 3

x

5

Bod 104 Dop. 4

x

6

Bod 102 Dop. 5

x

7

Bod 105 Dop. 6 písm. a)

x

8

Bod 105 Dop. 6 písm. b)

x

ZZ č. 11/2015

„Řídí Komise dohody o partnerství v oblasti rybolovu řádně?“

1

Bod 90 Dop. 1 písm. a)

x

2

Bod 90 Dop. 1 písm. b)

x

3

Bod 90 Dop. 1 písm. c)

x

4

Bod 90 Dop. 1 písm. d)

x

5

Bod 90 Dop. 1 písm. e)

x

6

Bod 93 Dop. 2 písm. a)

x

7

Bod 93 Dop. 2 písm. b)

x

8

Bod 93 Dop. 2 písm. c)

x

9

Bod 95 Dop. 3 písm. a)

x

10

Bod 95 Dop. 3 písm. b)

x

11

Bod 95 Dop. 3 písm. c)

x

ZZ č. 12/2015

„Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství“

1

Bod 94 Dop. 1 písm. a)

x

2

Bod 94 Dop. 1 písm. b)

x

3

Bod 94 Dop. 1 písm. c)

x

4

Bod 94 Dop. 1 písm. d)

x

5

Bod 96 Dop. 2 písm. a)

x

6

Bod 96 Dop. 2 písm. b)

x

7

Bod 98 Dop. 3 písm. a)

x

8

Bod 98 Dop. 3 písm. b)

x

9

Bod 100 Dop. 4 písm. a)

x

10

Bod 100 Dop. 4 písm. b)

x

11

Bod 102 Dop. 5

x

ZZ č. 13/2015

„Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT“

1

Bod 58 Dop. 1

x

2

Bod 58 Dop. 2

x

3

Bod 58 Dop. 3

x

4

Bod 58 Dop. 4

x

5

Bod 59 Dop. 5

x

6

Bod 59 Dop. 6

x

ZZ č. 14/2015

„Investiční facilita AKT: vytváří přidanou hodnotu?“(EIB)

1

Bod 40 Dop. 1

x

2

Bod 41 Dop. 2

x

ZZ č. 15/2015

„Podpora poskytovaná z nástroje AKT-EU pro energetiku na obnovitelnou energii ve východní Africe“

1

Bod 42 Dop. 1 bod i)

x

2

Bod 42 Dop. 1 bod ii)

x

3

Bod 43 Dop. 2 bod i)

x

4

Bod 43 Dop. 2 bod ii)

x

5

Bod 43 Dop. 2 bod iii)

x

6

Bod 43 Dop. 2 bod iv)

x

7

Bod 43 Dop. 2 bod v)

x

8

Bod 44 Dop. 3 bod i)

x

9

Bod 44 Dop. 3 bod ii)

x

ZZ č. 16/2015

„Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí“

1

Bod 115 Dop. 1

x

2

Bod 116 Dop. 2 písm. a)

x

3

Bod 116 Dop. 2 písm. b)

x

4

Bod 117 Dop. 3

x

5

Bod 118 Dop. 4

x

6

Bod 121 Dop. 5 písm. a)

x

7

Bod 121 Dop. 5 písm. b)

x

8

Bod 122 Dop. 6 písm. a)

x

9

Bod 122 Dop. 6 písm. b)

x

10

Bod 122 Dop. 6 písm. c)

x

11

Bod 123 Dop. 7 písm. a)

x

12

Bod 123 Dop. 7 písm. b)

x

13

Bod 123 Dop. 7 písm. c)

x

14

Bod 125 Dop. 8

x

15

Bod 126 Dop. 9

x

ZZ č. 17/2015

„Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný“

1

81 Dop. 1

x

2

Bod 84 Dop. 2 písm. a)

x

3

Bod 84 Dop. 2 písm. b)

x

4

Bod 84 Dop. 2 písm. c)

x

5

Bod 84 Dop. 2 písm. d)

x

6

86 Dop. 3

x

ZZ č. 18/2015

„Finanční pomoc poskytovaná zemím, které se potýkají s obtížemi“

1

Bod 182 Dop. 1

x

2

Bod 183 Dop. 2

x

3

Bod 184 Dop. 3

x

4

Bod 189 Dop. 4

x

5

Bod 190 Dop. 5

x

6

Bod 191 Dop. 6

x

7

Bod 192 Dop. 7

x

8

Bod 194 Dop. 8

x

9

Bod 204 Dop. 9

x

ZZ č. 19/2015

„Je nutno věnovat více pozornosti výsledkům, aby se poskytování technické pomoci Řecku zlepšilo“

1

Bod 75 Dop. 1

x

2

Bod 76 Dop. 2

x

3

Bod 76 Dop. 3

x

4

Bod 76 Dop. 4

x

5

Bod 76 Dop. 5

x

6

Bod 78 Dop. 6

x

7

Bod 78 Dop. 7

x

ZZ č. 20/2015

„Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství“

1

Bod 74 Dop. 1 písm. a)

x

2

Bod 74 Dop. 1 písm. b)

x

3

Bod 75 Dop. 2 písm. a)

x

4

Bod 75 Dop. 2 písm. b)

x

5

Bod 77 Dop. 3 písm. a)

x

6

Bod 77 Dop. 3 písm. b)

x

7

Bod 80 Dop. 4 písm. a)

x

8

Bod 80 Dop. 4 písm. b)

x

9

Bod 80 Dop. 4 písm. c)

x

10

Bod 80 Dop. 4 písm. d)

x

11

Bod 80 Dop. 4 písm. e)

x

12

Bod 81 Dop. 5 písm. a)

x

13

Bod 81 Dop. 5 písm. b)

x

ZZ č. 21/2015

„Přezkum rizik, která souvisí s přístupem k činnosti EU v oblasti rozvoje a spolupráce zaměřeným na výsledky“

1

Bod 83 Dop. 1

x

2

Bod 83 Dop. 2

x

3

Bod 83 Dop. 3

x

4

Bod 83 Dop. 4

x

5

Bod 83 Dop. 5

x

ZZ č. 22/2015

„Dohled EU nad ratingovými agenturami: dobře nastavený, dosud však ne plně účinný“

1

Bod 110 Dop. 1

x

2

Bod 110 Dop. 2

x

3

Bod 110 Dop. 3

x

4

Bod 110 Dop. 4

x

5

Bod 110 Dop. 5

x

6

Bod 110 Dop. 6

x

7

Bod 110 Dop. 7

x

8

Bod 110 Dop. 8

x

ZZ č. 23/2015

„Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno“

1

Bod 172 Dop. 1 písm. a)

x

2

Bod 172 Dop. 1 písm. b)

x

3

Bod 172 Dop. 1 písm. c)

x

4

Bod 172 Dop. 1 písm. d)

x

5

Bod 172 Dop. 1 písm. e)

x

6

Bod 172 Dop. 1 písm. f)

x

7

Bod 182 Dop. 2 písm. a)

x

8

Bod 182 Dop. 2 písm. b)

x

9

Bod 182 Dop. 2 písm. c)

x

10

Bod 182 Dop. 2 písm. d)

x

11

Bod 191 Dop. 3 písm. a)

x

12

Bod 191 Dop. 3 písm. b)

x

13

Bod 191 Dop. 3 písm. c)

x

14

Bod 191 Dop. 3 písm. d)

x

15

Bod 191 Dop. 3 písm. e)

x

16

Bod 191 Dop. 3 písm. f)

x

17

Bod 191 Dop. 3 písm. g)

x

ZZ č. 24/2015

„Boj s podvody v oblasti DPH: jsou nutná další opatření“

1

Bod 113 Dop. 1

x

2

Bod 114 Dop. 2

x

3

Bod 114 Dop. 3

x

4

Bod 115 Dop. 4 písm. a)

x

5

Bod 115 Dop. 4 písm. b)

x

6

Bod 115 Dop. 4 písm. c)

x

7

Bod 115 Dop. 4 písm. d)

x

8

Bod 115 Dop. 4 písm. e)

x

9

Bod 116 Dop. 5

x

10

Bod 116 Dop. 6

x

11

Bod 117 Dop. 7

x

12

Bod 118 Dop. 8

x

13

Bod 118 Dop. 9

x

14

Bod 118 Dop. 10

x

15

Bod 119 Dop. 11

x

16

Bod 120 Dop. 12

x

17

Bod 121 Dop. 13

x

18

Bod 122 Dop. 14

x

ZZ č. 25/2015

„Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů“

1

Bod 101 Dop. 1 písm. a)

x

2

Bod 101 Dop. 1 písm. b)

x

3

Bod 101 Dop. 1 písm. c)

x

4

Bod 101 Dop. 1 písm. d)

x

5

Bod 106 Dop. 2 písm. a)

x

6

Bod 106 Dop. 2 písm. b)

x

7

Bod 106 Dop. 2 písm. c)

x

8

Bod 106 Dop. 2 písm. d)

x

9

Bod 109 Dop. 3 písm. a)

x

10

Bod 109 Dop. 3 písm. b)

x

PŘÍLOHA 3.4

DOSAŽENÁ ZLEPŠENÍ A ZBÝVAJÍCÍ NEDOSTATKY ČÁSTEČNĚ REALIZOVANÝCH DOPORUČENÍ PODLE JEDNOTLIVÝCH ZPRÁV

| ZZ | Název zprávy | č. | Bod ZZ | Závěrečné posouzení EÚD | Zlepšení | Nedostatky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZZ č. 1/2015 | „Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost“ | 2 | Bod 52 Dop. 1 písm. b) | Realizováno v některých ohledech | Kritéria pro udílení grantů u výzev CEF, včetně výzev, které upřednostňují vnitrozemské vodní cesty, odkazují na relevantnost, zralost, dopad a kvalitu navrhovaných akcí. | U fondů ESIF nedošlo k žádnému zlepšení. Komise nemůže členským státům (ČS) nařídit, aby vybíraly relevantnější nebo pokročilejší projekty. Komise nezaměřuje své financování na ty projekty, které se nacházejí v lokalitách, kde již existují rozpracované plány na úpravu problematických míst. |
| 3 | Bod 54 Dop. 2 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Komise provádí studie týkající se potenciálu vodní dopravy. Roční plány práce na koridorech hlavní sítě obsahují informace o potenciálních přínosech vnitrozemské plavby. | Neexistují žádné důkazní informace o účinné snaze o koordinaci členských států. |
| 4 | Bod 54 Dop. 2 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Roční pracovní plány na koridorech hlavní sítě jsou finalizovány s členskými státy a zohledňují aktuální obdržené informace poskytnuté ČS i výsledky posledních výzev k předkládání návrhů. | Neexistují žádné důkazy o tom, že se Komise a členské státy shodly na specifických a dosažitelných cílech a přesných milnících pro úpravu problematických míst na koridorech, že koordinace různých členských států je účinná a že realizaci přijatých ročních plánů práce lze vynutit. |
| ZZ č. 2/2015 | „Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod“ | 6 | Bod 110 Dop. 2 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | U aglomerací s PE vyšším než 2000 poskytují nové formáty pro vykazování informací podle článku 17 směrnice o čištění městských odpadních vod informace o prognózách investic, aby byl zajištěn soulad s předpisy. | U aglomerací s PE nižším než 2 000 se žádné takové informace neshromažďují. |
| 10 | Bod 115 Dop. 3 písm. c) | Realizováno ve většině ohledů | Byla provedena specializovaná studie. Výsledná doporučení jsou nyní zvažována v rámci hodnocení směrnice o čištění městských odpadních vod. | GŘ ENV dosud nevydalo svůj závěr ohledně našeho doporučení, tedy potřeby povinného měření odlehčování. |
| 11 | Bod 115 Dop. 3 písm. d) | Realizováno v některých ohledech | Kvalita analýzy přínosů a nákladů se zlepšila, což v některých případech umožnilo omezit nadměrnou kapacitu čistíren odpadních vod. | Stále je zde však riziko nadměrných čistíren odpadních vod. |
| 14 | Bod 117 Dop. 4 písm. b) | Realizováno ve většině ohledů | V březnu 2016 Komise schválila návrh nařízení o hnojivech. | Revidované nařízení o hnojivech zatím nebylo schváleno. Zařazení odpadových kalů do seznamu hnojiv závisí na výsledcích probíhající technické studie. |
| ZZ č. 04/2015 | „Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova?“ | 1 | Bod 90 Dop. 1 | Realizováno ve většině ohledů | Komise zatím toto doporučení Účetního dvora formálně nezavedla. K vyjasnění rozsahu a uplatňování technické pomoci vydala Komise členským státům pokyny. Pro účely monitorování plnění ze strany členských států Komise (v souladu s naším doporučením) rozdělila ve vykazovací tabulce správní a jiné náklady, aby mohla monitorovat, jak členské státy technickou pomoc (kromě celostátní sítě pro venkov) využívají.
  Členským státům byly poskytnuty pokyny k rozsahu a způsobilosti nákladů na technickou pomoc. Komise používá doporučené rozdělení správních a jiných nákladů v monitorovací tabulce k technické pomoci. | Přidaná hodnota akcí realizovaných na základě doporučení je sporná.
  I když Komise provedla doporučení 1 (vyjasnit a monitorovat), její opatření se netýkalo našeho výchozího zjištění uvedeného ve zprávě, tj. že velký podíl výdajů členských států na technickou pomoc „se ve skutečnosti rovná rozpočtové podpoře“. Využití technické pomoci na obecné správní náklady není v rozporu s právními předpisy EU, a Komise ho tedy toleruje. Řádné posouzení těchto nákladů a srovnání členských států v rámci monitorování by mohl pomoci identifikovat nejlepší/nejhorší postupy, které budou uvedeny v pokynech a doporučeních pro členské státy. |
| 4 | Bod 93 Dop. 4 | Realizováno v některých ohledech | Komise všem členským státům doporučila zavést vhodný systém výkonnosti pro posuzování příspěvku technické pomoci k této politice, včetně cílů SMART. | Z důkazních informací, jež mají auditoři k dispozici, vyplývá, že Komise nepodnikla dostatečné kroky, jež by směřovaly k zavedení rámce výkonnosti na úrovni Komise. Komise podporovala členské státy prostřednictvím svých doporučení uvedených v oznámení připomínek ke schválení programů rozvoje venkova na období 2014-2020, aby stanovily vhodné ukazatele pro technickou pomoc, zavedení takových ukazatelů však není povinné. Komise neposkytla žádné informace o stavu realizace rámce výkonnosti na úrovni členského státu. Bylo k dispozici jen málo požadovaných údajů o monitorování a tyto údaje se v praxi nepoužívaly. Ukazatele celostátní sítě pro venkov a pro jiné náklady (které rovněž zahrnují podporu z technické pomoci na budování kapacit) nejsou vyrovnané s ohledem na relativní velikost výdajů, jež se těchto položek týkají. |
| ZZ č. 5/2015 | „Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?“ | 3 | Bod 100 Dop. 3 | Realizováno ve většině ohledů | Lepší sladění pákového efektu se specifickými cílovými skupinami v oblasti rozvoje venkova a standardní pákový efekt 5 předpokládaný v novém záručním mechanismu EIF AGRI (tzn. 1 EUR investované fondy EU generuje investici ve výši celkem 5 EUR). Zvýšené revolvingové efekty související s přísnější správou prostředků a sníženou nadměrnou kapitalizací. | Komise exaktně nedefinovala cíle pro revolvingové efekty. Skutečný dopad přísnějšího řízení prostředků na revolvingové účinky zůstává otevřený. |
| ZZ č. 06/2015 | Integrita a provádění EU ETS | 1 | Bod 91 Dop. 1 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Pracovní skupina pro komoditní deriváty se členy ESMA (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) a Komise, GŘ FISMA, vyvíjí ke květnu 2019 další činnosti. Komise provede opětovné posouzení potenciálních rizik spojených s udělením výjimek ze směrnice MiFID II pro povinně se účastnící obchodníky a menší účastníky trhu v rámci přezkumu směrnice MiFID v polovině období začátkem roku 2020. | Výsledky posouzení rizika a potenciální nápravná opatření stále nejsou známy. |
| 4 | Bod 92 Dop. 2 | Realizováno v některých ohledech | Studie, která bude východiskem pro posouzení právního statusu ETS byla dokončena a schválena v prosinci 2018. Tato studie by Komisi umožnila analyzovat, jak musí reagovat. | Komise dosud právní povahu příspěvků a jejich přínosy a nevýhody neanalyzovala, a není si tedy vědoma potřeby opatření, která by měla být případně přijata, ani jejich povahy. |
| 5 | Bod 93 Dop. 3 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Uplatňují se směrnice MiFID II a nařízení MAR, což mění status všech příspěvků ETS na finanční nástroje. Obnáší to rovněž shromažďování a vykazování údajů, které usnadní kontrolu operací ETS. Uplatňování mechanismu přenesení daňové povinnosti většinou členských států snižuje riziku podvodů v oblasti DPH. | Na analýzu a reakci (náprava) na nový platný balíček MiFID II ze strany Komise se stále čeká. Přeshraniční koordinace je navíc stále nedostatečná. |
| 6 | Bod 93 Dop. 3 písm. b) | Realizováno ve většině ohledů | Posílený kontrolní rámec podle směrnice MiFID II a návrh nového nařízení o registru. Intenzivnější a systematická výměna informací, pokyny a koordinace poskytované Komisí členským státům. | Balíček MiFID II se nyní uplatňuje a je třeba posoudit jeho výsledky. Komise schválila nové nařízení o registru, které bude po legislativním přezkumu, jež bude probíhat do 12. května 2019, zveřejněno v Úředním věstníku EU. Bude platit od roku 2021 a bude posouzeno, až vstoupí v platnost. |
| ZZ č. 07/2015 | „Policejní mise EU v Afghánistánu: smíšené výsledky (ESVČ)“ | 2 | 85 Dop. 2 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Důkazní informace o výukovém plánu pro školení před nasazením pro mezinárodní smluvní zaměstnance a vyslané zaměstnance. | Bez důkazních informací o skutečných školeních. Bez prvků specifických pro jednotlivé země. Bez důkazních informací o proškolení místních zaměstnanců před nasazením. |
| 6 | Bod 86 Dop. 3 písm. b) | Realizováno v některých ohledech | Povědomí zaměstnanců mise o místní kultuře se po zvláštním školení zvýšilo. | Dostupné důkazní informace neprokazují realizaci doporučení ohledně místních školitelů a školných osob. |
| 8 | Bod 86 Dop. 3 písm. d) | Realizováno v některých ohledech | Kontrolovaný subjekt poskytl určité důkazní informace o posouzení potřeb mentoringu. | Nebyly však identifikovány důkazy o souborech týkajících se mentoringu, jeho milnících a evidenčních knihách. |
| 9 | Bod 86 Dop. 3 písm. e) | Realizováno v některých ohledech | Od všech odcházejících pracovníků se vyžadují písemné informace o předání, se specifickými pokyny pro různé cílové populace a situace. | Specifické pokyny pro předání pro mentory nebyly součástí podkladové dokumentace. |
| 10 | Bod 86 Dop. 3 písm. f) | Realizováno v některých ohledech | Rozšířený přístup zavedený ESVČ k posílení vazeb mezi plány provádění mise a operačním plánováním/monitorováním. | Auditoři nenalezli konkrétní instrukce, jak zajistit synergie s činnostmi mentoringu a jasně propojit cíle projektu s milníky postupu při makroekonomické nerovnováze, ani související důkazní informace. |
| 12 | Bod 88 Dop. 5 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Jak Komise, tak ESVČ zlepšily své pokyny k rizikům souvisejícím s uzavřením mise. Prvky standardizované centrální podpory z ústředí se již připravují nebo již byly částečně zavedeny, např. platforma pro podporu misí. | Dosud nebyla vypracována ucelená společná strategie ESVČ/Komise pro snižování stavů pracovníků misí SBOP a ukončování činnosti těchto misí. Nedostatek spočívající v tom, že plány ukončení se předkládají ke schválení až tři měsíce před koncem operační fáze mandátu, nebyl napraven. Dostupné pokyny se komplexně nezabývají různými riziky, jež jsou procesu snižování stavů a ukončování činnosti vlastní. |
| 13 | Bod 88 Dop. 5 písm. b) | Realizováno ve většině ohledů | Vývoj zlepšené podpory ústředí: Platforma pro podporu misí, systém IT pro plánování podnikových zdrojů, standardizované inventární/účetní systémy, projet Sklad II, jež má posílit kapacitu: všechny výše uvedené položky nabízí úspory z rozsahu atd. | Auditoři nenašli žádné konkrétní pokyny ani související dokumentaci týkající se toho, jak se vyhnout akumulaci aktiv a jak předcházet expozici vůči finančním rizikům souvisejícím s akumulací aktiv. Stejně tak nenašli příklady (ani související dokumentaci) včasných instrukcí ESVČ a Komise pro mise SBOP k tomu, jak se vyhnout akumulaci aktiv. |
| ZZ č. 08/2015 | „Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů?“ | 1 | Bod 68 Dop. 1 | Realizováno ve většině ohledů | Komise vydala pokyny k posuzování operačních programů ex ante, podmíněnosti ex antea k tematickým cílům. Rovněž poskytla separátní podrobné pokyny posuzování finančních nástrojů ex ante. | Jelikož neexistuje žádný konkrétní ukazatel pro mikropodnikatele, nejsou za období 2014–2020 k dispozici žádné informace o tom, jaký objem grantového financování byl mezi ně rozdělen. |
| 3 | Bod 69 Dop. 3 | Realizováno ve většině ohledů | Požadavky na zavedení finančních nástrojů pro období 2014–2020 zahrnují vhodná opatření k identifikaci konkrétních mezer na trhu a koncepci vhodných nástrojů.
  Komise má možnost prostřednictvím své účasti v monitorovacích výborech v roli poradce vyslovovat doporučení ohledně kritérií pro výběr operací a jakýchkoliv jiných záležitostí souvisejících s prováděním programu. | Ve věci grantových režimů by Komise měla, aby doporučení účinně splnila, revidovat kritéria způsobilosti projednávaná v monitorovacích výborech a skutečně využívat možnosti vydávat doporučení, je-li to nutné. |
| ZZ č. 10/2015 | „Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit“ | 1 | Bod 99 Dop. 1 písm. a) | Realizováno ve většině ohledů | Komise aktualizovala svou klasifikaci v systému ISM a systém má nyní 26 dílčích kategorií pro chyby v zadávání veřejných zakázek. Dále se nyní dokončují přípravy na zavedení analytického nástroje. Jakmile budou požadované přehledy úspěšně otestovány, bude nástroj zpřístupněn ostatním uživatelům. Databáze již byla podrobena analýzám a jejich výsledky byly předány vnitrostátním orgánům. | V současné době jsou podrobné informace o této dílčí kategorii uvedeny v ISM u přibližně čtvrtiny případů, což se s evidencí nových případů a uzavřením starých případů bude zlepšovat. Analytický nástroj a rozhraní mezi databázemi ISM a členských států jsou v pokročilé fázi vývoje, ale dosud nebyly finalizovány. |
| 6 | Bod 102 Dop. 5 | Realizováno ve většině ohledů | U některých řízení o nesplnění povinnosti a přerušení plateb byly zjištěny systémové problémy se zadáváním veřejných zakázek. Komise by měla pokračovat s praxí přerušování a pozdržení plateb, je-li to opodstatněno závažnými nedostatky v zadávání veřejných zakázek. | Legalita a správnost auditů provedených Komisí by měla vést k čistým finančním opravám chyb v zadávání veřejných zakázek v případech závažných systémových nedostatků nezjištěných a neopravených členskými státy před podáním účtů. Komise začala provádět audity souladu s předpisy v roce 2018. |
| 7 | Bod 105 Dop. 6 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Zlepšení v provádění fází elektronického zadávání veřejných zakázek v členských státech. Směřují ke splnění lhůt stanovených směrnicí. | Stále zbývá zavést další fáze elektronického zadávání v souladu se směrnicí (elektronická fakturace do dubna 2019).
  Komise by měla na všechny členské státy naléhat, aby používaly databázi ARACHNE a aktivně se podílely na jejím utváření. |
| ZZ č. 11/2015 | „Řídí Komise dohody o partnerství v oblasti rybolovu řádně?“ | 2 | Bod 90 Dop. 1 písm. b) | Realizováno v některých ohledech | Útvary Komise podporují obdobná technická ustanovení v dohodách o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu na regionální úrovni. | Jelikož však neexistují žádné zdokumentované regionální strategie, je nutno dosáhnout dalšího pokroku, pokud jde o definici a dokumentaci regionální strategií Komisí. |
| 6 | Bod 93 Dop. 2 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | GŘ MARE přijalo opatření ke zjednodušení postupu udělování licencí s využitím přímé komunikace s partnerem ze třetí země. | Stávající postupy pro monitorování procesu udělování licencí však stále trpí nedostatky. Je nutno dosáhnout pokroku v oblasti monitorování prováděného Komise a následné kontroly procesu udělování licencí. |
| ZZ č. 12/2015 | „Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství“ | 2 | Bod 94 Dop. 1 písm. b) | Realizováno ve většině ohledů | Dokument s pokyny k opatření 1 byl aktualizován odstavcem k analýze potřeb školení. | Informace v dokumentu s pokyny nejsou dostatečně podrobné, pokud jde o popis toho, jak provést opakovanou analýzu potřeb školení. |
| 4 | Bod 94 Dop. 1 písm. d) | Realizováno ve většině ohledů | Komise aktualizovala dokument s pokyny pro opatření 2 s konkrétním odstavcem o potřebě členských států zavést poradenské služby. | Komise v rámci monitorovacích výborů a výročních přezkumných zasedání nemonitoruje, jak členské státy postupují ohledně svého závazku ustavit poradenské služby. |
| 6 | Bod 96 Dop. 2 písm. b) | Realizováno ve většině ohledů | Dokument s pokyny k opatření 2 a zadávání veřejných zakázek byly aktualizovány informacemi o interním zajištění služeb. | Monitorování postupů členských států Komisí, jak vyžaduje naše doporučení, není dostatečné. |
| | | 7 | Bod 98 Dop. 3 písm. a) | Realizováno ve většině ohledů | Doporučení Komisi posílit kontroly přiměřenosti nákladů bylo realizována a doporučení, aby Komise a členské státy spolupracovaly na zajištění účinných kontrolních systémů řídícího orgánu, zejména pokud jde o rizika podvodu a přiměřenosti projektových nákladů, bylo realizováno ve většině ohledů. Kontrolní seznamy GŘ AGRI pro testování souladu používané od začátku roku 2018 posílily kontroly přiměřenosti nákladů.
  Komise dále vydala „Pokyny k pravidlům kontroly a sankcí v oblasti rozvoje venkova“určené členským státům, kde je v příloze 1 v souladu s našim doporučením uveden kontrolní seznam pro posuzování koncepce kontrolních systémů ve vztahu k rizikům souvisejícím s náklady na projekty rozvoje venkova. | Komise předložila jen málo důkazních informací o dodatečném školení pro řídicí orgány zaměřeném na problematiku přiměřenosti nákladů v případech, kdy se zjednodušené vykazování nákladů nepoužívá. Přestože mají určité společné cíle, jsou kontroly přiměřenosti nákladů a používání zjednodušeného vykazování nákladů dvě rozdílné věci. Možnosti zjednodušeného vykazování nákladů pokrývají pouze malou část celkových výdajů na rozvoj venkova (viz zvláštní zpráva č. 11/2018), je tedy stále nutné, aby řídící orgány posuzovaly přiměřenost nákladů. (Komise v platformě ENRD neidentifikovala žádné další osvědčené postupy ve správních řízení pro posuzování přiměřenosti nákladů.) |
| 8 | Bod 98 Dop. 3 písm. b) | Realizováno ve většině ohledů | Komise přijala několik opatření, včetně zavedení a schvalování dohod o partnerství, a přísnějšího přístupu k zajištění komplementarity fondů EU v programovaném období 2014–2020. | Diskusní téma útvarových skupin jsou obecná a nezahrnují jednotlivá programová opatření. V naší zprávě (zvláštní zpráva č. 16/2017) jsme odhalili nedostatky s dopadem na dohody o partnerství a programy rozvoje venkova z hlediska mezisektorové komplementarity a synergií. |
| 10 | Bod 100 Dop. 4 písm. b) | Realizováno v některých ohledech | Dokument s pokyny k opatření 1 „Předávání znalostí a informační akce“byl aktualizován odstavcem k analýze potřeb školení. | Aktualizovaný dokument s pokyny k opatření 1 neposkytuje jasné pokyny, jak členské státy mají provádět postupy zpětné vazby. I když příklady standardní metodiky z naší zprávy rovněž zahrnují hodnocení školicích programů, není to uvedeno v textu pokynu a text lze vykládat tak, že jde pouze o metodiku pro analýzu potřeb. |
| | | 11 | Bod 102 Dop. 5 | Realizováno ve většině ohledů | Komise začala provádět audity souladu v oblasti znalostí a inovace. | Několik plánovaných auditů nebylo v praxi provedeno; možným důvodem této skutečnosti je nízké skóre v analýze rizika.
  Naši auditoři uznávají, že po zveřejnění naší zvláštní zprávy z této oblasti GŘ AGRI zahájilo audity souladu v oblasti předávání znalostí a inovace. Podle víceletého pracovního plánu GŘ AGRI na období 2016–2018 (s. 49) se absence auditů před vydáním zvláštní zprávy č. 12/2015 vysvětluje nízkými výdaji v programovém období 2007–2013.
  Nemáme žádnou jistotu, že profil rizika předávání znalostí a poradenství se zvýšil na míru uvedenou v odpovědi Komise. |
| ZZ č. 13/2015 | „Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT“ | 1 | Bod 58 Dop. 1 | Realizováno ve většině ohledů | Komise vypracovala akční plán EU pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT) na období 2018–2022, který zahrnuje činnosti se lhůtami (cílové roky), odpovědnou stranu (ES anebo členský stát) a očekávané výstupy.
  EK uzavřela smlouvu s externí organizací (CIFOR), která umožní vytvořit ucelený akční plán a systém pro monitorování a hodnocení s ukazateli, cíli a výchozími hodnotami.
  Komise vyvíjí databází úspěchů FLEGT, které umožní sledovat pokrok dosažený signatářskými zeměmi. | Pracovní plán je uzavřen na období 2018–2022 místo 2016–2020. Různý časový rámec má dopad na monitorování a výkaznictví programu FLEGT (viz doporučení 5).
  Návrh pracovního plánu zatím není pro Komisi formálně závazný, chybí všechna nutná schválení.
  Rovněž postrádá specializovaný prováděcí rozpočet, což ztěžuje monitorování výkonnosti i povinnost odpovídat se. |
| 5 | Bod 59 Dop. 5 | Realizováno ve většině ohledů | Byl vypracován návrh pracovního plánu, který bude fungovat jako východisko požadovaných výkazů a zpráv. Hodnocení FLEGT bylo vypracováno v roce 2016, jde o dobrou náhradu obyčejné zprávy o pokroku.
  Komise má v úmyslu vypracovat příští zprávu o pokroku v roce 2019. Měla by pojednat o činnostech pracovního plánu, který zahrnuje hlavní prvky výkaznictví, jež vyžaduje naše doporučení. | Pracovní plán zatím postrádá všechna nutná schválení. Konečná lhůta pro zprávu o pokroku za rok 2018 nebyla dodržena. |
| ZZ č. 16/2015 | „Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí“ | 4 | Bod 117 Dop. 3 | Realizováno ve většině ohledů | Komise pokročila v rozvoji a provádění právního rámce. | Realizace stále probíhá. Stále zbývá řešit neefektivitu trhu. |
| 12 | Bod 123 Dop. 7 písm. b) | Realizováno v některých ohledech | Komise používá nástroje k modelování trhů s energií a metody pro analýzu přínosů a nákladů se průběžné zlepšují. | Komise toto doporučení částečně přijala a realizovala. Interně vytvořené analytické a modelové kapacity by mohly mít značné dopady na zdroje Komise i agentury ACER. |
| 13 | Bod 123 Dop. 7 písm. c) | Realizováno ve většině ohledů | Komise spolupracuje se sítěmi ENTSO-E a ENTSO-G, aby posouzení potřeb fungovalo jako zdroj vstupních informací pro plánování infrastruktury související s vnitřním trhem s energií v EU. | Čeká se na schválení nového modelu, který bude podán sítěmi ENTSO. |
| 14 | Bod 125 Dop. 8 | Realizováno ve většině ohledů | Komise podrobněji specifikovala své postupy pro plánování, zejména prioritizaci a financování projektů společného zájmu. | Čeká se na schválení nového modelu, který bude podán sítěmi ENTSO. |
| 15 | Bod 126 Dop. 9 | Realizováno v některých ohledech | Komise akceptovala základní koncept tohoto doporučení. | Komise nepřišla s právními návrhy. |
| ZZ č. 17/2015 | „Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný“ | 2 | Bod 84 Dop. 2 písm. a) | Realizováno ve většině ohledů | Požadavek na vysvětlení zamýšlených účinků z hlediska jejich očekávané účinnosti ve vztahu k cílům EU a OP je zakódován v právním rámci fondů ESI (viz článek 30 nařízení o společných ustanoveních). | Nedostatky v uplatňování požadavku zdůvodňovat očekávaný dopad změn na strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. |
| 3 | Bod 84 Dop. 2 písm. b) | Realizováno v některých ohledech | Kontrolní seznamy dokumentující závěry posouzení dodatků OP (včetně příspěvku OP ke strategii Evropa 2020 a dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti, očekávaných výsledků, ukazatelů a rámce výkonnosti). | Kontrolní seznam nedokumentoval analýzu přiměřenosti dodatečných výsledků. |
| 4 | Bod 84 Dop. 2 písm. c) | Realizováno v některých ohledech | Přeprogramování / realokace prostředků se vykazuje ve výročních zprávách o provádění. | Informace o účinnosti v minulosti a očekávané účinnosti propojené s dodatky OP nejsou ve výročních zprávách o provádění dostatečně vykazovány. |
| 6 | 86 Dop. 3 | Realizováno ve většině ohledů | Kontrolní seznam konzistentnosti dokumentů a kontroly věrohodnosti údajů uvedených ve výročních zprávách o provádění (AIR) realizované Komisí. Audity spolehlivosti údajů o výkonnosti se plánují. | Bez důkazních informací o provádění systematických kontrol spolehlivosti údajů v AIR nebo kontrol informací obdržených na základě žádostí ad hoc. |
| ZZ č. 20/2015 | „Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství“ | 1 | Bod 74 Dop. 1 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Komise vydala k výroční zprávě o provádění technické pokyny. Dále podporuje členské státy při vykazování informací ve výroční zprávě o provádění prostřednictvím jednání monitorovacího výboru. | Doporučení, aby Komise prováděla monitorování prostřednictvím výročních zpráv o provádění členských států je stále ve fázi realizace a jeho provedení bude možné ověřit až po průběžném hodnocení z roku 2019. |
| 5 | Bod 77 Dop. 3 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Komise vypracovala pokyny, jež mají členské státy vést k tomu, aby zaváděly dodatečné ukazatele výsledků. | Jelikož tyto pokyny nejsou pro členské státy závazné, Komise není schopna „zajistit“míru, v níž se členské státy těmito pokyny skutečně řídily a definovaly dodatečné specifické faktory. V jaké míře akce Komise zajistily doporučené monitorování nebo posouzení příspěvku NPI v průběhu hodnocení pro programové období 2014–2020 bude možno posoudit pouze na základě zlepšených hodnocení výročních zpráv o provádění z roku 2019. |
| ZZ č. 21/2015 | „Přezkum rizik, která souvisí s přístupem k činnosti EU v oblasti rozvoje a spolupráce zaměřeným na výsledky“ | 1 | Bod 83 Dop. 1 | Realizováno ve většině ohledů | Pracovní dokument útvarů Komise „Revidovaný rámec EU pro výsledky mezinárodní spolupráce a rozvoj v souladu s cíli udržitelného rozvoje Agendy pro udržitelný rozvoj roku 2030 a novým evropským konsensem o rozvoji“– SWD(2018)444 – byl zveřejněn v říjnu 2018 a obsahuje přílohu, které se konkrétně zabývá terminologií související s výsledky. | „Praktický průvodce pro řízení intervencí EU v oblasti mezinárodní spolupráce“, včetně dokumentů, jež mají vyjasnit klíčové koncepty a terminologii týkající se výsledků, nebyl ještě v době následné kontroly k dispozici. V hlavních metodických dokumentech se stále vyskytovaly případy nesoustavného používání terminologie. Například diagram prezentovaný Komisí v její sadě nástrojů pro hodnotitele rozvojových opatření EU stále uvádí definice, jež nejsou v souladu s terminologií schválenou v kontextu rámce pro výsledky. V některých dokumentech k opatřením navíc stále chybí informace o cílech a výchozích stavech. |
| 2 | Bod 83 Dop. 2 | Realizováno ve většině ohledů | Komise zavedla řadu opatření, aby zajistila vytvoření jasné vazby mezi akcemi a očekávanými výsledky, včetně průřezových otázek, zejména pokyny a šablony pro dokončení dokumentace akce a relevantní ustanovení v příručce pro monitorování zaměřené na výsledky. | Některé pokyny bylo ještě potřeba dopracovat, totéž platí o „Praktickém průvodci pro řízení intervencí EU v oblasti mezinárodní spolupráce“. |
| ZZ č. 22/2015 | „Dohled EU nad ratingovými agenturami: dobře nastavený, dosud však ne plně účinný“(ESMA) | 6 | Bod 110 Dop. 6 | Realizováno v některých ohledech | Orgán ESMA aktualizoval Otázky a odpovědi k uplatňování nařízení o ratingových agenturách zapracováním nového oddílu (část V) o uveřejňování a prezentaci ratingů. | Finalizace probíhající konzultace a publikace závěrečné zprávy s ohledem na vydání dokumentu Guidelines on Disclosure Requirements Applicable to Credit Ratings(Pokyny k požadavkům na zveřejňování informací pro úvěrové ratingy). |
| 7 | Bod 110 Dop. 7 | Realizováno v některých ohledech | Integrace systému CEREP do systému hlášení RADAR. V průběhu integrace provedl orgán ESMA přezkum údajů na úrovni ratingů v obou systémech a opravil zjištěné rozpory, což vedlo ke zlepšení kvality údajů. | Navzdory práci, kterou orgán ESMA dosud provedl, aby zlepšil informační obsah systému CEREP, nejsou stále k dispozici tyto informace: průměr poměru selhání, průměrné matice přechodu, stažení více výsledků vyhledávání, informace o opravách minulých chyb ve vykázaných údajích a související vysvětlení, informace o metodických změnách. |
| ZZ č. 23/2015 | „Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno“ | 12 | Bod 191 Dop. 3 písm. b) | Realizováno v některých ohledech | Komise i nadále provádí posouzení minimálních požadavků odkazem na jejich existenci a relevantnost a posuzuje existenci a vhodnost standardů DZES. | Komise toto doporučení nepřijala. |
| 14 | Bod 191 Dop. 3 písm. d) | Realizováno v některých ohledech | Komise identifikovala potenciální příležitosti pro zefektivnění. | Komise již přijala konkrétní opatření k realizaci tohoto doporučení a měla by v jejich realizaci pokračovat v rámci dalšího předkládání zpráv a výkazů podle směrnice o dusičnanech (2020) a rámcové směrnice o vodě (2022). |
| 15 | Bod 191 Dop. 3 písm. e) | Realizováno v některých ohledech | V příští zprávě o provádění Komise připravuje a plánuje vydat doporučení určená několika členským státům ohledně zahrnutí nákladů na životní prostředí a zdroje do úhrady nákladů. | V rámci společné strategie provádění se členské státy nedávno dohody pracovat na technické zprávě, které identifikuje aktuálně používané přístupy, pokud jde o úhradu nákladů za vodohospodářské služby v souladu s požadavky článku 9 rámcové směrnice o vodě (včetně oblasti difúzního znečištění). Potřeba údajů a informací v této oblasti bude prověřena. Bude ad hocustavena pracovní skupina pro ekonomiku, které bude tento úkol provádět pod vedením Strategické koordinační skupiny. Očekává se, že tento úkol bude dokončen do konce roku 2020 (viz plán práce společné strategie provádění 2019 – 2021). |
| ZZ č. 25/2015 | „Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů“ | 2 | Bod 101 Dop. 1 písm. b) | Realizováno v některých ohledech | Komise v souladu s naším doporučením podpořila přijetí osvědčených postupů zmírňujících riziko mrtvé váhy, když zajistila, aby programy rozvoje venkova měly účinné mechanismy pro doplňkovost. Před schválením programů rozvoje venkova členských státu zaslalo GŘ AGRI řídícím orgánům zlepšující připomínky s žádostí, aby byly v dalších verzích zohledněny. | Komise nevyla žádný specifický dokument s pokyny jak zmírnit riziko mrtvé váhy nebo jak se vyhnout prosté náhradě jiných prostředků zdroji programů rozvoje venkova. Neexistují žádné důkazní informace o tom, že mrtvá váha byla v programech na období 2017–2020 účinně zmírněna. GŘ AGRI zamýšlí provést počáteční posouzení této problematiky na základě průběžného hodnocení z roku 2019. Komise nemá žádné důkazní informace o tom, že riziko náhrady prostředků z vnitrostátních zdrojů prostředky EADFR bylo zmírněno. |
| 4 | Bod 101 Dop. 1 písm. d) | Realizováno v některých ohledech | GŘ AGRI zdokonalilo prověřování mechanismů pro zajištění doplňkovosti fondů EU jednak díky tomu, že se nyní této problematice věnuje větší pozornost, a jednak s pomocí nově vytvořených dohod o partnerství. GŘ AGRI odhaduje, že původní závěry odhadující jejich účinnost bude možné v souladu s naším doporučením vyjádřit na základě průběžného hodnocení programů z roku 2019. | Účinnost mechanismu pro zajišťování doplňkovosti různých fondů EU stávajícího programového období zatím stále není známa. Výroční zprávy o provádění budou k dispozici až koncem roku 2019. V naší zprávě č. 16/2017 jsme odhalili nedostatky s dopadem na dohody o partnerství a programy rozvoje venkova z hlediska mezisektorové komplementarity a synergií. |
| 6 | Bod 106 Dop. 2 písm. b) | Realizováno ve většině ohledů | Doporučení Komisi posílit kontroly přiměřenosti nákladů bylo realizováno a doporučení, aby Komise a členské státy spolupracovaly na zajištění účinných kontrolních systémů řídícího orgánu, zejména pokud jde o rizika podvodu a přiměřenosti projektových nákladů, bylo realizováno ve většině ohledů. Kontrolní seznamy GŘ AGRI pro testování souladu používané od začátku roku 2018 posílily kontroly přiměřenosti nákladů. Komise dále vydala „Pokyny k pravidlům kontroly a sankcí v oblasti rozvoje venkova“určené členským státům, kde je v příloze 1 v souladu s našim doporučením uveden kontrolní seznam pro posuzování koncepce kontrolních systémů ve vztahu k rizikům souvisejícím s náklady na projekty rozvoje venkova. | Komise od naší následné kontroly v roce 2017 neposkytla žádné další důkazní informace o dodatečném proškolení řídicích orgánů v oblasti přiměřenosti nákladů. Komise v platformě ENRD neidentifikovala žádné další osvědčené postupy ve správních řízeních pro posuzování přiměřenosti nákladů. |
| | | 9 | Bod 109 Dop. 3 písm. a) | Realizováno v některých ohledech | Komise poskytla pokyny k hodnocení programů rozvoje venkova řídicím orgánům prostřednictvím internetové stránky Evropské sítě pro rozvoj venkova a své asistenční služby pro hodnocení (Evaluation Helpdesk). | Shromažďování údajů nutných pro posouzení ukazatelů výkonnosti a výsledků programů obecně je stále nedostatečné. Podle odpovědi Komise na následný audit má Komise v úmyslu posoudit informace umožňující vyvodit závěry o efektivnosti a účinnosti vynaložených finančních prostředků v průběhu předpokládaných hodnoceních CMEF v roce 2019. |

ZZ

Název zprávy

č.

Bod ZZ

Závěrečné posouzení EÚD

Zlepšení

Nedostatky

ZZ č. 1/2015

„Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost“

2

Bod 52 Dop. 1 písm. b)

Realizováno v některých ohledech

Kritéria pro udílení grantů u výzev CEF, včetně výzev, které upřednostňují vnitrozemské vodní cesty, odkazují na relevantnost, zralost, dopad a kvalitu navrhovaných akcí.

U fondů ESIF nedošlo k žádnému zlepšení. Komise nemůže členským státům (ČS) nařídit, aby vybíraly relevantnější nebo pokročilejší projekty. Komise nezaměřuje své financování na ty projekty, které se nacházejí v lokalitách, kde již existují rozpracované plány na úpravu problematických míst.

3

Bod 54 Dop. 2 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Komise provádí studie týkající se potenciálu vodní dopravy. Roční plány práce na koridorech hlavní sítě obsahují informace o potenciálních přínosech vnitrozemské plavby.

Neexistují žádné důkazní informace o účinné snaze o koordinaci členských států.

4

Bod 54 Dop. 2 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Roční pracovní plány na koridorech hlavní sítě jsou finalizovány s členskými státy a zohledňují aktuální obdržené informace poskytnuté ČS i výsledky posledních výzev k předkládání návrhů.

Neexistují žádné důkazy o tom, že se Komise a členské státy shodly na specifických a dosažitelných cílech a přesných milnících pro úpravu problematických míst na koridorech, že koordinace různých členských států je účinná a že realizaci přijatých ročních plánů práce lze vynutit.

ZZ č. 2/2015

„Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod“

6

Bod 110 Dop. 2 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

U aglomerací s PE vyšším než 2000 poskytují nové formáty pro vykazování informací podle článku 17 směrnice o čištění městských odpadních vod informace o prognózách investic, aby byl zajištěn soulad s předpisy.

U aglomerací s PE nižším než 2 000 se žádné takové informace neshromažďují.

10

Bod 115 Dop. 3 písm. c)

Realizováno ve většině ohledů

Byla provedena specializovaná studie. Výsledná doporučení jsou nyní zvažována v rámci hodnocení směrnice o čištění městských odpadních vod.

GŘ ENV dosud nevydalo svůj závěr ohledně našeho doporučení, tedy potřeby povinného měření odlehčování.

11

Bod 115 Dop. 3 písm. d)

Realizováno v některých ohledech

Kvalita analýzy přínosů a nákladů se zlepšila, což v některých případech umožnilo omezit nadměrnou kapacitu čistíren odpadních vod.

Stále je zde však riziko nadměrných čistíren odpadních vod.

14

Bod 117 Dop. 4 písm. b)

Realizováno ve většině ohledů

V březnu 2016 Komise schválila návrh nařízení o hnojivech.

Revidované nařízení o hnojivech zatím nebylo schváleno. Zařazení odpadových kalů do seznamu hnojiv závisí na výsledcích probíhající technické studie.

ZZ č. 04/2015

„Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova?“

1

Bod 90 Dop. 1

Realizováno ve většině ohledů

Komise zatím toto doporučení Účetního dvora formálně nezavedla. K vyjasnění rozsahu a uplatňování technické pomoci vydala Komise členským státům pokyny. Pro účely monitorování plnění ze strany členských států Komise (v souladu s naším doporučením) rozdělila ve vykazovací tabulce správní a jiné náklady, aby mohla monitorovat, jak členské státy technickou pomoc (kromě celostátní sítě pro venkov) využívají.

Členským státům byly poskytnuty pokyny k rozsahu a způsobilosti nákladů na technickou pomoc. Komise používá doporučené rozdělení správních a jiných nákladů v monitorovací tabulce k technické pomoci.

Přidaná hodnota akcí realizovaných na základě doporučení je sporná.

I když Komise provedla doporučení 1 (vyjasnit a monitorovat), její opatření se netýkalo našeho výchozího zjištění uvedeného ve zprávě, tj. že velký podíl výdajů členských států na technickou pomoc „se ve skutečnosti rovná rozpočtové podpoře“. Využití technické pomoci na obecné správní náklady není v rozporu s právními předpisy EU, a Komise ho tedy toleruje. Řádné posouzení těchto nákladů a srovnání členských států v rámci monitorování by mohl pomoci identifikovat nejlepší/nejhorší postupy, které budou uvedeny v pokynech a doporučeních pro členské státy.

4

Bod 93 Dop. 4

Realizováno v některých ohledech

Komise všem členským státům doporučila zavést vhodný systém výkonnosti pro posuzování příspěvku technické pomoci k této politice, včetně cílů SMART.

Z důkazních informací, jež mají auditoři k dispozici, vyplývá, že Komise nepodnikla dostatečné kroky, jež by směřovaly k zavedení rámce výkonnosti na úrovni Komise. Komise podporovala členské státy prostřednictvím svých doporučení uvedených v oznámení připomínek ke schválení programů rozvoje venkova na období 2014-2020, aby stanovily vhodné ukazatele pro technickou pomoc, zavedení takových ukazatelů však není povinné. Komise neposkytla žádné informace o stavu realizace rámce výkonnosti na úrovni členského státu. Bylo k dispozici jen málo požadovaných údajů o monitorování a tyto údaje se v praxi nepoužívaly. Ukazatele celostátní sítě pro venkov a pro jiné náklady (které rovněž zahrnují podporu z technické pomoci na budování kapacit) nejsou vyrovnané s ohledem na relativní velikost výdajů, jež se těchto položek týkají.

ZZ č. 5/2015

„Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?“

3

Bod 100 Dop. 3

Realizováno ve většině ohledů

Lepší sladění pákového efektu se specifickými cílovými skupinami v oblasti rozvoje venkova a standardní pákový efekt 5 předpokládaný v novém záručním mechanismu EIF AGRI (tzn. 1 EUR investované fondy EU generuje investici ve výši celkem 5 EUR). Zvýšené revolvingové efekty související s přísnější správou prostředků a sníženou nadměrnou kapitalizací.

Komise exaktně nedefinovala cíle pro revolvingové efekty. Skutečný dopad přísnějšího řízení prostředků na revolvingové účinky zůstává otevřený.

ZZ č. 06/2015

Integrita a provádění EU ETS

1

Bod 91 Dop. 1 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Pracovní skupina pro komoditní deriváty se členy ESMA (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) a Komise, GŘ FISMA, vyvíjí ke květnu 2019 další činnosti. Komise provede opětovné posouzení potenciálních rizik spojených s udělením výjimek ze směrnice MiFID II pro povinně se účastnící obchodníky a menší účastníky trhu v rámci přezkumu směrnice MiFID v polovině období začátkem roku 2020.

Výsledky posouzení rizika a potenciální nápravná opatření stále nejsou známy.

4

Bod 92 Dop. 2

Realizováno v některých ohledech

Studie, která bude východiskem pro posouzení právního statusu ETS byla dokončena a schválena v prosinci 2018. Tato studie by Komisi umožnila analyzovat, jak musí reagovat.

Komise dosud právní povahu příspěvků a jejich přínosy a nevýhody neanalyzovala, a není si tedy vědoma potřeby opatření, která by měla být případně přijata, ani jejich povahy.

5

Bod 93 Dop. 3 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Uplatňují se směrnice MiFID II a nařízení MAR, což mění status všech příspěvků ETS na finanční nástroje. Obnáší to rovněž shromažďování a vykazování údajů, které usnadní kontrolu operací ETS. Uplatňování mechanismu přenesení daňové povinnosti většinou členských států snižuje riziku podvodů v oblasti DPH.

Na analýzu a reakci (náprava) na nový platný balíček MiFID II ze strany Komise se stále čeká. Přeshraniční koordinace je navíc stále nedostatečná.

6

Bod 93 Dop. 3 písm. b)

Realizováno ve většině ohledů

Posílený kontrolní rámec podle směrnice MiFID II a návrh nového nařízení o registru. Intenzivnější a systematická výměna informací, pokyny a koordinace poskytované Komisí členským státům.

Balíček MiFID II se nyní uplatňuje a je třeba posoudit jeho výsledky. Komise schválila nové nařízení o registru, které bude po legislativním přezkumu, jež bude probíhat do 12. května 2019, zveřejněno v Úředním věstníku EU. Bude platit od roku 2021 a bude posouzeno, až vstoupí v platnost.

ZZ č. 07/2015

„Policejní mise EU v Afghánistánu: smíšené výsledky (ESVČ)“

2

85 Dop. 2 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Důkazní informace o výukovém plánu pro školení před nasazením pro mezinárodní smluvní zaměstnance a vyslané zaměstnance.

Bez důkazních informací o skutečných školeních. Bez prvků specifických pro jednotlivé země. Bez důkazních informací o proškolení místních zaměstnanců před nasazením.

6

Bod 86 Dop. 3 písm. b)

Realizováno v některých ohledech

Povědomí zaměstnanců mise o místní kultuře se po zvláštním školení zvýšilo.

Dostupné důkazní informace neprokazují realizaci doporučení ohledně místních školitelů a školných osob.

8

Bod 86 Dop. 3 písm. d)

Realizováno v některých ohledech

Kontrolovaný subjekt poskytl určité důkazní informace o posouzení potřeb mentoringu.

Nebyly však identifikovány důkazy o souborech týkajících se mentoringu, jeho milnících a evidenčních knihách.

9

Bod 86 Dop. 3 písm. e)

Realizováno v některých ohledech

Od všech odcházejících pracovníků se vyžadují písemné informace o předání, se specifickými pokyny pro různé cílové populace a situace.

Specifické pokyny pro předání pro mentory nebyly součástí podkladové dokumentace.

10

Bod 86 Dop. 3 písm. f)

Realizováno v některých ohledech

Rozšířený přístup zavedený ESVČ k posílení vazeb mezi plány provádění mise a operačním plánováním/monitorováním.

Auditoři nenalezli konkrétní instrukce, jak zajistit synergie s činnostmi mentoringu a jasně propojit cíle projektu s milníky postupu při makroekonomické nerovnováze, ani související důkazní informace.

12

Bod 88 Dop. 5 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Jak Komise, tak ESVČ zlepšily své pokyny k rizikům souvisejícím s uzavřením mise. Prvky standardizované centrální podpory z ústředí se již připravují nebo již byly částečně zavedeny, např. platforma pro podporu misí.

Dosud nebyla vypracována ucelená společná strategie ESVČ/Komise pro snižování stavů pracovníků misí SBOP a ukončování činnosti těchto misí. Nedostatek spočívající v tom, že plány ukončení se předkládají ke schválení až tři měsíce před koncem operační fáze mandátu, nebyl napraven. Dostupné pokyny se komplexně nezabývají různými riziky, jež jsou procesu snižování stavů a ukončování činnosti vlastní.

13

Bod 88 Dop. 5 písm. b)

Realizováno ve většině ohledů

Vývoj zlepšené podpory ústředí: Platforma pro podporu misí, systém IT pro plánování podnikových zdrojů, standardizované inventární/účetní systémy, projet Sklad II, jež má posílit kapacitu: všechny výše uvedené položky nabízí úspory z rozsahu atd.

Auditoři nenašli žádné konkrétní pokyny ani související dokumentaci týkající se toho, jak se vyhnout akumulaci aktiv a jak předcházet expozici vůči finančním rizikům souvisejícím s akumulací aktiv. Stejně tak nenašli příklady (ani související dokumentaci) včasných instrukcí ESVČ a Komise pro mise SBOP k tomu, jak se vyhnout akumulaci aktiv.

ZZ č. 08/2015

„Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů?“

1

Bod 68 Dop. 1

Realizováno ve většině ohledů

Komise vydala pokyny k posuzování operačních programů ex ante, podmíněnosti ex antea k tematickým cílům. Rovněž poskytla separátní podrobné pokyny posuzování finančních nástrojů ex ante.

Jelikož neexistuje žádný konkrétní ukazatel pro mikropodnikatele, nejsou za období 2014–2020 k dispozici žádné informace o tom, jaký objem grantového financování byl mezi ně rozdělen.

3

Bod 69 Dop. 3

Realizováno ve většině ohledů

Požadavky na zavedení finančních nástrojů pro období 2014–2020 zahrnují vhodná opatření k identifikaci konkrétních mezer na trhu a koncepci vhodných nástrojů.

Komise má možnost prostřednictvím své účasti v monitorovacích výborech v roli poradce vyslovovat doporučení ohledně kritérií pro výběr operací a jakýchkoliv jiných záležitostí souvisejících s prováděním programu.

Ve věci grantových režimů by Komise měla, aby doporučení účinně splnila, revidovat kritéria způsobilosti projednávaná v monitorovacích výborech a skutečně využívat možnosti vydávat doporučení, je-li to nutné.

ZZ č. 10/2015

„Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit“

1

Bod 99 Dop. 1 písm. a)

Realizováno ve většině ohledů

Komise aktualizovala svou klasifikaci v systému ISM a systém má nyní 26 dílčích kategorií pro chyby v zadávání veřejných zakázek. Dále se nyní dokončují přípravy na zavedení analytického nástroje. Jakmile budou požadované přehledy úspěšně otestovány, bude nástroj zpřístupněn ostatním uživatelům. Databáze již byla podrobena analýzám a jejich výsledky byly předány vnitrostátním orgánům.

V současné době jsou podrobné informace o této dílčí kategorii uvedeny v ISM u přibližně čtvrtiny případů, což se s evidencí nových případů a uzavřením starých případů bude zlepšovat. Analytický nástroj a rozhraní mezi databázemi ISM a členských států jsou v pokročilé fázi vývoje, ale dosud nebyly finalizovány.

6

Bod 102 Dop. 5

Realizováno ve většině ohledů

U některých řízení o nesplnění povinnosti a přerušení plateb byly zjištěny systémové problémy se zadáváním veřejných zakázek. Komise by měla pokračovat s praxí přerušování a pozdržení plateb, je-li to opodstatněno závažnými nedostatky v zadávání veřejných zakázek.

Legalita a správnost auditů provedených Komisí by měla vést k čistým finančním opravám chyb v zadávání veřejných zakázek v případech závažných systémových nedostatků nezjištěných a neopravených členskými státy před podáním účtů. Komise začala provádět audity souladu s předpisy v roce 2018.

7

Bod 105 Dop. 6 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Zlepšení v provádění fází elektronického zadávání veřejných zakázek v členských státech. Směřují ke splnění lhůt stanovených směrnicí.

Stále zbývá zavést další fáze elektronického zadávání v souladu se směrnicí (elektronická fakturace do dubna 2019).

Komise by měla na všechny členské státy naléhat, aby používaly databázi ARACHNE a aktivně se podílely na jejím utváření.

ZZ č. 11/2015

„Řídí Komise dohody o partnerství v oblasti rybolovu řádně?“

2

Bod 90 Dop. 1 písm. b)

Realizováno v některých ohledech

Útvary Komise podporují obdobná technická ustanovení v dohodách o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu na regionální úrovni.

Jelikož však neexistují žádné zdokumentované regionální strategie, je nutno dosáhnout dalšího pokroku, pokud jde o definici a dokumentaci regionální strategií Komisí.

6

Bod 93 Dop. 2 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

GŘ MARE přijalo opatření ke zjednodušení postupu udělování licencí s využitím přímé komunikace s partnerem ze třetí země.

Stávající postupy pro monitorování procesu udělování licencí však stále trpí nedostatky. Je nutno dosáhnout pokroku v oblasti monitorování prováděného Komise a následné kontroly procesu udělování licencí.

ZZ č. 12/2015

„Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství“

2

Bod 94 Dop. 1 písm. b)

Realizováno ve většině ohledů

Dokument s pokyny k opatření 1 byl aktualizován odstavcem k analýze potřeb školení.

Informace v dokumentu s pokyny nejsou dostatečně podrobné, pokud jde o popis toho, jak provést opakovanou analýzu potřeb školení.

4

Bod 94 Dop. 1 písm. d)

Realizováno ve většině ohledů

Komise aktualizovala dokument s pokyny pro opatření 2 s konkrétním odstavcem o potřebě členských států zavést poradenské služby.

Komise v rámci monitorovacích výborů a výročních přezkumných zasedání nemonitoruje, jak členské státy postupují ohledně svého závazku ustavit poradenské služby.

6

Bod 96 Dop. 2 písm. b)

Realizováno ve většině ohledů

Dokument s pokyny k opatření 2 a zadávání veřejných zakázek byly aktualizovány informacemi o interním zajištění služeb.

Monitorování postupů členských států Komisí, jak vyžaduje naše doporučení, není dostatečné.

7

Bod 98 Dop. 3 písm. a)

Realizováno ve většině ohledů

Doporučení Komisi posílit kontroly přiměřenosti nákladů bylo realizována a doporučení, aby Komise a členské státy spolupracovaly na zajištění účinných kontrolních systémů řídícího orgánu, zejména pokud jde o rizika podvodu a přiměřenosti projektových nákladů, bylo realizováno ve většině ohledů. Kontrolní seznamy GŘ AGRI pro testování souladu používané od začátku roku 2018 posílily kontroly přiměřenosti nákladů.

Komise dále vydala „Pokyny k pravidlům kontroly a sankcí v oblasti rozvoje venkova“určené členským státům, kde je v příloze 1 v souladu s našim doporučením uveden kontrolní seznam pro posuzování koncepce kontrolních systémů ve vztahu k rizikům souvisejícím s náklady na projekty rozvoje venkova.

Komise předložila jen málo důkazních informací o dodatečném školení pro řídicí orgány zaměřeném na problematiku přiměřenosti nákladů v případech, kdy se zjednodušené vykazování nákladů nepoužívá. Přestože mají určité společné cíle, jsou kontroly přiměřenosti nákladů a používání zjednodušeného vykazování nákladů dvě rozdílné věci. Možnosti zjednodušeného vykazování nákladů pokrývají pouze malou část celkových výdajů na rozvoj venkova (viz zvláštní zpráva č. 11/2018), je tedy stále nutné, aby řídící orgány posuzovaly přiměřenost nákladů. (Komise v platformě ENRD neidentifikovala žádné další osvědčené postupy ve správních řízení pro posuzování přiměřenosti nákladů.)

8

Bod 98 Dop. 3 písm. b)

Realizováno ve většině ohledů

Komise přijala několik opatření, včetně zavedení a schvalování dohod o partnerství, a přísnějšího přístupu k zajištění komplementarity fondů EU v programovaném období 2014–2020.

Diskusní téma útvarových skupin jsou obecná a nezahrnují jednotlivá programová opatření. V naší zprávě (zvláštní zpráva č. 16/2017) jsme odhalili nedostatky s dopadem na dohody o partnerství a programy rozvoje venkova z hlediska mezisektorové komplementarity a synergií.

10

Bod 100 Dop. 4 písm. b)

Realizováno v některých ohledech

Dokument s pokyny k opatření 1 „Předávání znalostí a informační akce“byl aktualizován odstavcem k analýze potřeb školení.

Aktualizovaný dokument s pokyny k opatření 1 neposkytuje jasné pokyny, jak členské státy mají provádět postupy zpětné vazby. I když příklady standardní metodiky z naší zprávy rovněž zahrnují hodnocení školicích programů, není to uvedeno v textu pokynu a text lze vykládat tak, že jde pouze o metodiku pro analýzu potřeb.

11

Bod 102 Dop. 5

Realizováno ve většině ohledů

Komise začala provádět audity souladu v oblasti znalostí a inovace.

Několik plánovaných auditů nebylo v praxi provedeno; možným důvodem této skutečnosti je nízké skóre v analýze rizika.

Naši auditoři uznávají, že po zveřejnění naší zvláštní zprávy z této oblasti GŘ AGRI zahájilo audity souladu v oblasti předávání znalostí a inovace. Podle víceletého pracovního plánu GŘ AGRI na období 2016–2018 (s. 49) se absence auditů před vydáním zvláštní zprávy č. 12/2015 vysvětluje nízkými výdaji v programovém období 2007–2013.

Nemáme žádnou jistotu, že profil rizika předávání znalostí a poradenství se zvýšil na míru uvedenou v odpovědi Komise.

ZZ č. 13/2015

„Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT“

1

Bod 58 Dop. 1

Realizováno ve většině ohledů

Komise vypracovala akční plán EU pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT) na období 2018–2022, který zahrnuje činnosti se lhůtami (cílové roky), odpovědnou stranu (ES anebo členský stát) a očekávané výstupy.

EK uzavřela smlouvu s externí organizací (CIFOR), která umožní vytvořit ucelený akční plán a systém pro monitorování a hodnocení s ukazateli, cíli a výchozími hodnotami.

Komise vyvíjí databází úspěchů FLEGT, které umožní sledovat pokrok dosažený signatářskými zeměmi.

Pracovní plán je uzavřen na období 2018–2022 místo 2016–2020. Různý časový rámec má dopad na monitorování a výkaznictví programu FLEGT (viz doporučení 5).

Návrh pracovního plánu zatím není pro Komisi formálně závazný, chybí všechna nutná schválení.

Rovněž postrádá specializovaný prováděcí rozpočet, což ztěžuje monitorování výkonnosti i povinnost odpovídat se.

5

Bod 59 Dop. 5

Realizováno ve většině ohledů

Byl vypracován návrh pracovního plánu, který bude fungovat jako východisko požadovaných výkazů a zpráv. Hodnocení FLEGT bylo vypracováno v roce 2016, jde o dobrou náhradu obyčejné zprávy o pokroku.

Komise má v úmyslu vypracovat příští zprávu o pokroku v roce 2019. Měla by pojednat o činnostech pracovního plánu, který zahrnuje hlavní prvky výkaznictví, jež vyžaduje naše doporučení.

Pracovní plán zatím postrádá všechna nutná schválení. Konečná lhůta pro zprávu o pokroku za rok 2018 nebyla dodržena.

ZZ č. 16/2015

„Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí“

4

Bod 117 Dop. 3

Realizováno ve většině ohledů

Komise pokročila v rozvoji a provádění právního rámce.

Realizace stále probíhá. Stále zbývá řešit neefektivitu trhu.

12

Bod 123 Dop. 7 písm. b)

Realizováno v některých ohledech

Komise používá nástroje k modelování trhů s energií a metody pro analýzu přínosů a nákladů se průběžné zlepšují.

Komise toto doporučení částečně přijala a realizovala. Interně vytvořené analytické a modelové kapacity by mohly mít značné dopady na zdroje Komise i agentury ACER.

13

Bod 123 Dop. 7 písm. c)

Realizováno ve většině ohledů

Komise spolupracuje se sítěmi ENTSO-E a ENTSO-G, aby posouzení potřeb fungovalo jako zdroj vstupních informací pro plánování infrastruktury související s vnitřním trhem s energií v EU.

Čeká se na schválení nového modelu, který bude podán sítěmi ENTSO.

14

Bod 125 Dop. 8

Realizováno ve většině ohledů

Komise podrobněji specifikovala své postupy pro plánování, zejména prioritizaci a financování projektů společného zájmu.

Čeká se na schválení nového modelu, který bude podán sítěmi ENTSO.

15

Bod 126 Dop. 9

Realizováno v některých ohledech

Komise akceptovala základní koncept tohoto doporučení.

Komise nepřišla s právními návrhy.

ZZ č. 17/2015

„Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný“

2

Bod 84 Dop. 2 písm. a)

Realizováno ve většině ohledů

Požadavek na vysvětlení zamýšlených účinků z hlediska jejich očekávané účinnosti ve vztahu k cílům EU a OP je zakódován v právním rámci fondů ESI (viz článek 30 nařízení o společných ustanoveních).

Nedostatky v uplatňování požadavku zdůvodňovat očekávaný dopad změn na strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.

3

Bod 84 Dop. 2 písm. b)

Realizováno v některých ohledech

Kontrolní seznamy dokumentující závěry posouzení dodatků OP (včetně příspěvku OP ke strategii Evropa 2020 a dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti, očekávaných výsledků, ukazatelů a rámce výkonnosti).

Kontrolní seznam nedokumentoval analýzu přiměřenosti dodatečných výsledků.

4

Bod 84 Dop. 2 písm. c)

Realizováno v některých ohledech

Přeprogramování / realokace prostředků se vykazuje ve výročních zprávách o provádění.

Informace o účinnosti v minulosti a očekávané účinnosti propojené s dodatky OP nejsou ve výročních zprávách o provádění dostatečně vykazovány.

6

86 Dop. 3

Realizováno ve většině ohledů

Kontrolní seznam konzistentnosti dokumentů a kontroly věrohodnosti údajů uvedených ve výročních zprávách o provádění (AIR) realizované Komisí. Audity spolehlivosti údajů o výkonnosti se plánují.

Bez důkazních informací o provádění systematických kontrol spolehlivosti údajů v AIR nebo kontrol informací obdržených na základě žádostí ad hoc.

ZZ č. 20/2015

„Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství“

1

Bod 74 Dop. 1 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Komise vydala k výroční zprávě o provádění technické pokyny. Dále podporuje členské státy při vykazování informací ve výroční zprávě o provádění prostřednictvím jednání monitorovacího výboru.

Doporučení, aby Komise prováděla monitorování prostřednictvím výročních zpráv o provádění členských států je stále ve fázi realizace a jeho provedení bude možné ověřit až po průběžném hodnocení z roku 2019.

5

Bod 77 Dop. 3 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Komise vypracovala pokyny, jež mají členské státy vést k tomu, aby zaváděly dodatečné ukazatele výsledků.

Jelikož tyto pokyny nejsou pro členské státy závazné, Komise není schopna „zajistit“míru, v níž se členské státy těmito pokyny skutečně řídily a definovaly dodatečné specifické faktory. V jaké míře akce Komise zajistily doporučené monitorování nebo posouzení příspěvku NPI v průběhu hodnocení pro programové období 2014–2020 bude možno posoudit pouze na základě zlepšených hodnocení výročních zpráv o provádění z roku 2019.

ZZ č. 21/2015

„Přezkum rizik, která souvisí s přístupem k činnosti EU v oblasti rozvoje a spolupráce zaměřeným na výsledky“

1

Bod 83 Dop. 1

Realizováno ve většině ohledů

Pracovní dokument útvarů Komise „Revidovaný rámec EU pro výsledky mezinárodní spolupráce a rozvoj v souladu s cíli udržitelného rozvoje Agendy pro udržitelný rozvoj roku 2030 a novým evropským konsensem o rozvoji“– SWD(2018)444 – byl zveřejněn v říjnu 2018 a obsahuje přílohu, které se konkrétně zabývá terminologií související s výsledky.

„Praktický průvodce pro řízení intervencí EU v oblasti mezinárodní spolupráce“, včetně dokumentů, jež mají vyjasnit klíčové koncepty a terminologii týkající se výsledků, nebyl ještě v době následné kontroly k dispozici. V hlavních metodických dokumentech se stále vyskytovaly případy nesoustavného používání terminologie. Například diagram prezentovaný Komisí v její sadě nástrojů pro hodnotitele rozvojových opatření EU stále uvádí definice, jež nejsou v souladu s terminologií schválenou v kontextu rámce pro výsledky. V některých dokumentech k opatřením navíc stále chybí informace o cílech a výchozích stavech.

2

Bod 83 Dop. 2

Realizováno ve většině ohledů

Komise zavedla řadu opatření, aby zajistila vytvoření jasné vazby mezi akcemi a očekávanými výsledky, včetně průřezových otázek, zejména pokyny a šablony pro dokončení dokumentace akce a relevantní ustanovení v příručce pro monitorování zaměřené na výsledky.

Některé pokyny bylo ještě potřeba dopracovat, totéž platí o „Praktickém průvodci pro řízení intervencí EU v oblasti mezinárodní spolupráce“.

ZZ č. 22/2015

„Dohled EU nad ratingovými agenturami: dobře nastavený, dosud však ne plně účinný“(ESMA)

6

Bod 110 Dop. 6

Realizováno v některých ohledech

Orgán ESMA aktualizoval Otázky a odpovědi k uplatňování nařízení o ratingových agenturách zapracováním nového oddílu (část V) o uveřejňování a prezentaci ratingů.

Finalizace probíhající konzultace a publikace závěrečné zprávy s ohledem na vydání dokumentu Guidelines on Disclosure Requirements Applicable to Credit Ratings(Pokyny k požadavkům na zveřejňování informací pro úvěrové ratingy).

7

Bod 110 Dop. 7

Realizováno v některých ohledech

Integrace systému CEREP do systému hlášení RADAR. V průběhu integrace provedl orgán ESMA přezkum údajů na úrovni ratingů v obou systémech a opravil zjištěné rozpory, což vedlo ke zlepšení kvality údajů.

Navzdory práci, kterou orgán ESMA dosud provedl, aby zlepšil informační obsah systému CEREP, nejsou stále k dispozici tyto informace: průměr poměru selhání, průměrné matice přechodu, stažení více výsledků vyhledávání, informace o opravách minulých chyb ve vykázaných údajích a související vysvětlení, informace o metodických změnách.

ZZ č. 23/2015

„Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno“

12

Bod 191 Dop. 3 písm. b)

Realizováno v některých ohledech

Komise i nadále provádí posouzení minimálních požadavků odkazem na jejich existenci a relevantnost a posuzuje existenci a vhodnost standardů DZES.

Komise toto doporučení nepřijala.

14

Bod 191 Dop. 3 písm. d)

Realizováno v některých ohledech

Komise identifikovala potenciální příležitosti pro zefektivnění.

Komise již přijala konkrétní opatření k realizaci tohoto doporučení a měla by v jejich realizaci pokračovat v rámci dalšího předkládání zpráv a výkazů podle směrnice o dusičnanech (2020) a rámcové směrnice o vodě (2022).

15

Bod 191 Dop. 3 písm. e)

Realizováno v některých ohledech

V příští zprávě o provádění Komise připravuje a plánuje vydat doporučení určená několika členským státům ohledně zahrnutí nákladů na životní prostředí a zdroje do úhrady nákladů.

V rámci společné strategie provádění se členské státy nedávno dohody pracovat na technické zprávě, které identifikuje aktuálně používané přístupy, pokud jde o úhradu nákladů za vodohospodářské služby v souladu s požadavky článku 9 rámcové směrnice o vodě (včetně oblasti difúzního znečištění). Potřeba údajů a informací v této oblasti bude prověřena. Bude ad hocustavena pracovní skupina pro ekonomiku, které bude tento úkol provádět pod vedením Strategické koordinační skupiny. Očekává se, že tento úkol bude dokončen do konce roku 2020 (viz plán práce společné strategie provádění 2019 – 2021).

ZZ č. 25/2015

„Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů“

2

Bod 101 Dop. 1 písm. b)

Realizováno v některých ohledech

Komise v souladu s naším doporučením podpořila přijetí osvědčených postupů zmírňujících riziko mrtvé váhy, když zajistila, aby programy rozvoje venkova měly účinné mechanismy pro doplňkovost. Před schválením programů rozvoje venkova členských státu zaslalo GŘ AGRI řídícím orgánům zlepšující připomínky s žádostí, aby byly v dalších verzích zohledněny.

Komise nevyla žádný specifický dokument s pokyny jak zmírnit riziko mrtvé váhy nebo jak se vyhnout prosté náhradě jiných prostředků zdroji programů rozvoje venkova. Neexistují žádné důkazní informace o tom, že mrtvá váha byla v programech na období 2017–2020 účinně zmírněna. GŘ AGRI zamýšlí provést počáteční posouzení této problematiky na základě průběžného hodnocení z roku 2019. Komise nemá žádné důkazní informace o tom, že riziko náhrady prostředků z vnitrostátních zdrojů prostředky EADFR bylo zmírněno.

4

Bod 101 Dop. 1 písm. d)

Realizováno v některých ohledech

GŘ AGRI zdokonalilo prověřování mechanismů pro zajištění doplňkovosti fondů EU jednak díky tomu, že se nyní této problematice věnuje větší pozornost, a jednak s pomocí nově vytvořených dohod o partnerství. GŘ AGRI odhaduje, že původní závěry odhadující jejich účinnost bude možné v souladu s naším doporučením vyjádřit na základě průběžného hodnocení programů z roku 2019.

Účinnost mechanismu pro zajišťování doplňkovosti různých fondů EU stávajícího programového období zatím stále není známa. Výroční zprávy o provádění budou k dispozici až koncem roku 2019. V naší zprávě č. 16/2017 jsme odhalili nedostatky s dopadem na dohody o partnerství a programy rozvoje venkova z hlediska mezisektorové komplementarity a synergií.

6

Bod 106 Dop. 2 písm. b)

Realizováno ve většině ohledů

Doporučení Komisi posílit kontroly přiměřenosti nákladů bylo realizováno a doporučení, aby Komise a členské státy spolupracovaly na zajištění účinných kontrolních systémů řídícího orgánu, zejména pokud jde o rizika podvodu a přiměřenosti projektových nákladů, bylo realizováno ve většině ohledů. Kontrolní seznamy GŘ AGRI pro testování souladu používané od začátku roku 2018 posílily kontroly přiměřenosti nákladů. Komise dále vydala „Pokyny k pravidlům kontroly a sankcí v oblasti rozvoje venkova“určené členským státům, kde je v příloze 1 v souladu s našim doporučením uveden kontrolní seznam pro posuzování koncepce kontrolních systémů ve vztahu k rizikům souvisejícím s náklady na projekty rozvoje venkova.

Komise od naší následné kontroly v roce 2017 neposkytla žádné další důkazní informace o dodatečném proškolení řídicích orgánů v oblasti přiměřenosti nákladů. Komise v platformě ENRD neidentifikovala žádné další osvědčené postupy ve správních řízeních pro posuzování přiměřenosti nákladů.

9

Bod 109 Dop. 3 písm. a)

Realizováno v některých ohledech

Komise poskytla pokyny k hodnocení programů rozvoje venkova řídicím orgánům prostřednictvím internetové stránky Evropské sítě pro rozvoj venkova a své asistenční služby pro hodnocení (Evaluation Helpdesk).

Shromažďování údajů nutných pro posouzení ukazatelů výkonnosti a výsledků programů obecně je stále nedostatečné. Podle odpovědi Komise na následný audit má Komise v úmyslu posoudit informace umožňující vyvodit závěry o efektivnosti a účinnosti vynaložených finančních prostředků v průběhu předpokládaných hodnoceních CMEF v roce 2019.

PŘÍLOHA 3.5

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROBLEMATIKY VÝKONNOSTI

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora |
| --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Nepoužijese | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2015 | Doporučení 1: Komise by měla převést rámcové cíle stanovené v právních předpisech programu Horizont 2020 do podoby operačních cílů na úrovni pracovních programů, aby mohly být prostřednictvím posuzování výkonnosti pracovních programů a výzev účinně využity ke zvyšování výkonnosti. | | | x | | | |
| Doporučení 2: Komise by měla prostřednictvím například procesu strategického plánování a vykazování (2016–2020) více vyjasnit vazby mezi strategií Evropa 2020 (2010–2020), víceletým finančním rámcem (2014–2020) a prioritami Komise (2015–2019). Posílilo by to mechanismy monitorování a vykazování a umožnilo Komisi účinně vykazovat, jak rozpočet EU přispívá k plnění cílů Evropa 2020. | | | x | | | |
| Doporučení 3: Komise by měla u všech svých činností používat pojmy vstup, výstup, výsledek a dopad jednotně v souladu se svými pokyny pro zlepšování právní úpravy. | | | x | | | |
| Zdroj: | EÚD. |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Nepoužijese

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2015

Doporučení 1: Komise by měla převést rámcové cíle stanovené v právních předpisech programu Horizont 2020 do podoby operačních cílů na úrovni pracovních programů, aby mohly být prostřednictvím posuzování výkonnosti pracovních programů a výzev účinně využity ke zvyšování výkonnosti.

x

Doporučení 2: Komise by měla prostřednictvím například procesu strategického plánování a vykazování (2016–2020) více vyjasnit vazby mezi strategií Evropa 2020 (2010–2020), víceletým finančním rámcem (2014–2020) a prioritami Komise (2015–2019). Posílilo by to mechanismy monitorování a vykazování a umožnilo Komisi účinně vykazovat, jak rozpočet EU přispívá k plnění cílů Evropa 2020.

x

Doporučení 3: Komise by měla u všech svých činností používat pojmy vstup, výstup, výsledek a dopad jednotně v souladu se svými pokyny pro zlepšování právní úpravy.

x

Zdroj:

EÚD.

---

KAPITOLA 4

Příjmy

OBSAH

| Úvod | 4.1–4.4 |
| --- | --- |

| Stručný popis příjmů | 4.2–4.3 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 4.4 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 4.5 |
| --- | --- |

| Prověrka prvků systémů vnitřní kontroly a výročních zpráv o činnosti | 4.6–4.22 |
| --- | --- |

| Nedostatky v řízení tradičních vlastních zdrojů ze strany členských států | 4.7–4.10 |
| --- | --- |

| Nedostatky v kontrolách Komise zaměřených na výkazy tradičních vlastních zdrojů členských států | 4.11–4.13 |
| --- | --- |

| Počet výhrad k HND a DPH se celkově nezměnil, ale počet otevřených případů souvisejících s tradičními vlastními zdroji se zvýšil | 4.14–4.15 |
| --- | --- |

| Podle našich zjištění měla Komise zpoždění s následnou kontrolou a uzavíráním otevřených případů týkajících se tradičních vlastních zdrojů | 4.16 |
| --- | --- |

| Komise plánuje uzavřít svůj víceletý plán ověřování HND v roce 2019, nicméně do roku 2024 bude pokračovat v posuzování dopadu globalizace na národní účty | 4.17–4.20 |
| --- | --- |

| Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy | 4.21–4.22 |
| --- | --- |

| Závěr a doporučení | 4.23–4.25 |
| --- | --- |

| Závěr | 4.23 |
| --- | --- |

| Doporučení | 4.24–4.25 |
| --- | --- |

| Příloha 4.1 – | Výsledky testování příjmových operací |
| --- | --- |

Příloha 4.1 –

| Příloha 4.2 – | Počet dosud nevyřízených výhrad týkajících se HND a DPH a otevřených případů týkajících se tradičních vlastních zdrojů podle jednotlivých členských států k 31. 12. 2018 |
| --- | --- |

Příloha 4.2 –

| Příloha 4.3 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se příjmů |
| --- | --- |

Příloha 4.3 –

Úvod

| 4.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se příjmů, které zahrnují vlastní zdroje a ostatní příjmy. Přehled příjmů v roce 2018 uvádí
  rámeček 4.1
  .






  Rámeček 4.1


  Příjmy – přehled za rok 2018










  Celkové příjmy za rok 2018 (1) 159,3 miliardy EUR







  (1) | Tato částka představuje skutečné příjmy rozpočtu EU. Částka 163,1 miliardy EUR uvedená ve výkazu finanční výkonnosti je vypočtena za použití systému akruálního účetnictví. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Rámeček 4.1

Příjmy – přehled za rok 2018

Image 30

Celkové příjmy za rok 2018 (1) 159,3 miliardy EUR

(1)

Tato částka představuje skutečné příjmy rozpočtu EU. Částka 163,1 miliardy EUR uvedená ve výkazu finanční výkonnosti je vypočtena za použití systému akruálního účetnictví.

| Zdroj: | Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018.

Stručný popis příjmů

| 4.2. | Většina příjmů (90 %) pochází ze tří kategorií vlastních zdrojů:






  a) | vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) zajišťují 66 % příjmů EU a používají se k vyrovnání rozpočtu EU poté, co byly vypočteny příjmy ze všech ostatních zdrojů. Každý členský stát přispívá poměrnou částí na základě svého HND (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.

a)

vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) zajišťují 66 % příjmů EU a používají se k vyrovnání rozpočtu EU poté, co byly vypočteny příjmy ze všech ostatních zdrojů. Každý členský stát přispívá poměrnou částí na základě svého HND (1).

| b) | tradiční vlastní zdroje (TVZ), které tvoří 13 % příjmů EU. Jedná se především o dovozní cla a vybírají je členské státy. Do rozpočtu EU pak plyne 80 % celkové částky a zbylých 20 % si členské státy ponechávají na pokrytí nákladů na výběr. |
| --- | --- |

b)

tradiční vlastní zdroje (TVZ), které tvoří 13 % příjmů EU. Jedná se především o dovozní cla a vybírají je členské státy. Do rozpočtu EU pak plyne 80 % celkové částky a zbylých 20 % si členské státy ponechávají na pokrytí nákladů na výběr.

| c) | vlastní zdroje odvozené z daně z přidané hodnoty (DPH) tvoří 11 % příjmů EU. Příspěvky z tohoto vlastního zdroje se vypočítávají na základě jednotné sazby (2) aplikované na harmonizovaný vyměřovací základ DPH členských států. |
| --- | --- |

c)

vlastní zdroje odvozené z daně z přidané hodnoty (DPH) tvoří 11 % příjmů EU. Příspěvky z tohoto vlastního zdroje se vypočítávají na základě jednotné sazby (2) aplikované na harmonizovaný vyměřovací základ DPH členských států.

| 4.3. | Příjmy zahrnují i částky obdržené z jiných zdrojů. Nejvýznamnější položkou těchto zdrojů jsou příspěvky a náhrady plynoucí z dohod a programů Unie (3) (8 % příjmů EU). |
| --- | --- |

4.3.

Rozsah a koncepce auditu

| 4.4. | Na základě koncepce a metod auditu uvedených v
  příloze 1.1
  jsme jistotu pro svůj výrok o příjmech získali na základě posouzení klíčových vybraných systémů doplněných o testování operací. Ve vztahu k příjmům v roce 2018 jsme kontrolovali následující:






  a) | vzorek 55 inkasních příkazů Komise (4) sestavený tak, aby byl reprezentativní pro všechny zdroje příjmů; |
| --- | --- | --- |

4.4.

a)

vzorek 55 inkasních příkazů Komise (4) sestavený tak, aby byl reprezentativní pro všechny zdroje příjmů;

| b) | systémy Komise pro:






  i) | zajištění toho, aby údaje členských států o HND a DPH byly vhodným základem pro výpočet příspěvků vlastních zdrojů a pro výpočet a výběr těchto příspěvků (5); |
| --- | --- | --- |

b)

systémy Komise pro:

i)

zajištění toho, aby údaje členských států o HND a DPH byly vhodným základem pro výpočet příspěvků vlastních zdrojů a pro výpočet a výběr těchto příspěvků (5);

| ii) | správu TVZ, pro ověřování spolehlivosti informací předkládaných členskými státy a pro zajištění toho, aby členské státy měly účinné systémy pro výběr a poskytování správných částek TVZ; |
| --- | --- |

ii)

správu TVZ, pro ověřování spolehlivosti informací předkládaných členskými státy a pro zajištění toho, aby členské státy měly účinné systémy pro výběr a poskytování správných částek TVZ;

| iii) | správu pokut a sankcí; |
| --- | --- |

iii)

správu pokut a sankcí;

| iv) | výpočet částek plynoucích z mechanismů oprav. |
| --- | --- |

iv)

výpočet částek plynoucích z mechanismů oprav.

| c) | systémy pro účtování o tradičních vlastních zdrojích (6) ve třech vybraných členských státech (Itálii, Francii a Španělsku) (7); |
| --- | --- |

c)

systémy pro účtování o tradičních vlastních zdrojích (6) ve třech vybraných členských státech (Itálii, Francii a Španělsku) (7);

| d) | spolehlivost a správnost informací uvedených ve výročních zprávách o činnosti GŘ pro rozpočet a Eurostatu. |
| --- | --- |

d)

spolehlivost a správnost informací uvedených ve výročních zprávách o činnosti GŘ pro rozpočet a Eurostatu.

Správnost operací

| 4.5. | V tomto oddíle předkládáme svá zjištění týkající se správnosti operací. Naše závěry o správnosti příjmových operací, na nichž se zakládá účetní závěrka EU, vycházejí z našeho posouzení systémů Komise pro výpočet a výběr příjmů (8) a naší prověrky vzorku 55 inkasních příkazů, z nichž žádný neobsahoval vyčíslitelnou chybu. Přehled výsledků testování operací uvádí
  příloha 4.1
  . |
| --- | --- |

4.5.

Prověrka prvků systémů vnitřní kontroly a výročních zpráv o činnosti

| 4.6. | Jak je vysvětleno v bodě 4.4, vybrali jsme a zkoumali několik systémů. Následující připomínky nemají vliv na náš celkový výrok o správnosti příjmů EU (viz kapitola 1). Upozorňují však buď na nedostatky, které jsou v jednotlivé kategorii vlastních zdrojů významné nebo na oblasti, v nichž by se výpočet a výběr příjmů mohly zlepšit. |
| --- | --- |

4.6.

Nedostatky v řízení tradičních vlastních zdrojů ze strany členských států

| 4.7. | Každý členský stát zasílá Komisi měsíční výpis vybraných cel (výpis z „účtů A“) a čtvrtletní výpis stanovených cel, která dosud nebyla vybrána (výpis z „účtů B“). Spolehlivost těchto výpisů má pro výpočet tradičních vlastních zdrojů zcela zásadní význam. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Analyzovali jsme sestavování účtů A a B v Itálii, Francii a Španělsku a postupy pro výběr částek tradičních vlastních zdrojů splatných do rozpočtu EU. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pokud jde o sestavování měsíčních výpisů vybraných cel, v Itálii a Francii jsme nezjistili žádné výrazné problémy. Ve Španělsku jsme však zaznamenali nedostatky v kontrolních systémech, které se k sestavování těchto výpisů vztahují (viz
  rámeček 4.2
  ).






  Rámeček 4.2


  Nedostatky v kontrolních systémech pro tradiční vlastní zdroje ve Španělsku






  Zjistili jsme, že ve Španělsku chybí dohled nad změnami v účetním systému pro tradiční vlastní zdroje. Výpis z účtů A za květen 2018 obsahoval položku, kterou se částka určená pro rozpočet EU snížila o půl milionu eur. Španělské vnitrostátní orgány vysvětlily, že účetní provedl tento účetní zápis manuálně na vyrovnání automatického zaúčtování, které účetní systém vytvořil v roce 2008. Chyběl však důkaz o tom, že tento manuální zásah účetního schválili jeho nadřízení.
  Po prošetření celé záležitosti španělské orgány dospěly k závěru, že snížení z května 2018 nemělo být provedeno a chybu opravily. Tento případ svědčí o nedostatcích v kontrolních systémech, neboť ty měly takovému účetnímu zápisu zcela zabránit. |
| --- | --- |

4.9.

Rámeček 4.2

Nedostatky v kontrolních systémech pro tradiční vlastní zdroje ve Španělsku

Zjistili jsme, že ve Španělsku chybí dohled nad změnami v účetním systému pro tradiční vlastní zdroje. Výpis z účtů A za květen 2018 obsahoval položku, kterou se částka určená pro rozpočet EU snížila o půl milionu eur. Španělské vnitrostátní orgány vysvětlily, že účetní provedl tento účetní zápis manuálně na vyrovnání automatického zaúčtování, které účetní systém vytvořil v roce 2008. Chyběl však důkaz o tom, že tento manuální zásah účetního schválili jeho nadřízení.

Po prošetření celé záležitosti španělské orgány dospěly k závěru, že snížení z května 2018 nemělo být provedeno a chybu opravily. Tento případ svědčí o nedostatcích v kontrolních systémech, neboť ty měly takovému účetnímu zápisu zcela zabránit.

| 4.10. | Ve třech navštívených členských státech jsme zjistili nedostatky ve správě vyměřených a dosud nevybraných cel. Jednalo se zejména o zpoždění při vymáhání celního dluhu a pozdní zaúčtování nebo odpis dluhů v účetním systému (9). Podobné nedostatky jsme v minulých letech nalezli i v jiných členských státech (10). Komise při svých kontrolách také nadále nalézá a hlásí nedostatky týkající se účtů B. V minulosti jsme v souvislosti s účty B vydali několik doporučení (11), ta ale nebyla zatím plně realizována. |
| --- | --- |

4.10.

Nedostatky v kontrolách Komise zaměřených na výkazy tradičních vlastních zdrojů členských států

| 4.11. | Zkoumali jsme systémy Komise pro ověřování spolehlivosti informací předkládaných členskými státy a pro zajištění toho, aby členské státy měly účinné systémy pro výběr a poskytování správných částek tradičních vlastních zdrojů. Soustředili jsme se na roční kontroly, které Komise provedla v členských státech, a na kontroly konzistentnosti výpisů z účtů A a B. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Zjistili jsme, že program kontrol Komise na rok 2018 nebyl dostatečně podložen strukturovaným a zdokumentovaným posouzením rizik, že v něm členské státy nebyly seřazeny podle míry rizik ani neuváděl dopad a pravděpodobnost rizik. Nemohli jsme proto potvrdit, že kontroly skutečně pokryly nejrizikovější oblasti. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komise také podle našich zjištění neprováděla při obdržení měsíčních výkazů tradičních vlastních zdrojů žádnou systematickou analýzu neobvyklých změn v těchto výkazech ani neshromažďovala příslušné informace, které by je zdůvodňovaly. |
| --- | --- |

4.13.

Počet výhrad k HND a DPH se celkově nezměnil, ale počet otevřených případů souvisejících s tradičními vlastními zdroji se zvýšil

| 4.14. | Pokud Komise zjistí v údajích předložených členskými státy případy možného nedodržení nařízení o vlastních zdrojích (12), ponechá je otevřené pro případné změny do doby, než se ujistí o souladu těchto údajů s předpisy. U případů týkajících se HND a DPH se tento postup nazývá vyjádření výhrady. V případě tradičních vlastních zdrojů se příslušný postup nazývá vytvoření otevřeného případu. Komise stanoví dopad výhrad a otevřených případů na rozpočet EU po té, co získá nezbytné informace od členských států. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Příloha 4.2
  uvádí přehled nevyřízených výhrad a otevřených případů, které vyplynuly z ověřování a kontrol Komise. Celkově počet výhrad k HND (13) a DPH zůstává podobný jako v předchozích letech, ale počet otevřených případů týkajících se tradičních vlastních zdrojů vzrostl o 14 %. |
| --- | --- |

4.15.

Podle našich zjištění měla Komise zpoždění s následnou kontrolou a uzavíráním otevřených případů týkajících se tradičních vlastních zdrojů

| 4.16. | Naše prověrka vybraných otevřených případů týkajících se tradičních vlastních zdrojů s finančním dopadem poukázala na jistá zpoždění Komise, pokud jde o následnou kontrolu a uzavírání těchto bodů. Kromě toho jsme zjistili, že 27 % otevřených případů zůstávalo nevyřešeno více než pět let. |
| --- | --- |

4.16.

Komise plánuje uzavřít svůj víceletý plán ověřování HND v roce 2019, nicméně do roku 2024 bude pokračovat v posuzování dopadu globalizace na národní účty

| 4.17. | Komise pokračovala v členských státech ve víceletém ověřování jejich HND, které by podle předpokladů mělo být dokončeno do konce roku 2019. Tímto ověřováním se zkoumá, zda jsou postupy, které členské státy uplatňují pro sestavování národních účtů, v souladu s ESA 2010 (14) a zda údaje o HND jsou srovnatelné, spolehlivé a úplné (15). |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | V roce 2018 Komise vyjádřila obecnou výhradu týkající se odhadu HND Francie. Učinila tak výjimečně, protože Francie neposkytla dostatečné informace k sestavení HND (viz
  rámeček 4.3
  ). Skutečnost, že chybí dostatečné informace od Francie, Komisi brání včas dokončit ověřovací cyklus a zvyšuje riziko, že v pozdější fázi bude třeba opravit výši francouzského příspěvku. Může to mít také vliv na výpočet příspěvků ostatních členských států.






  Rámeček 4.3


  Komise vyjádřila obecnou výhradu k údajům o HND Francie, a včas tak svým jednáním ochránila finanční zájmy EU






  Komise ověřuje srovnatelnost, spolehlivost a úplnost údajů, které členské státy používají k sestavení svého HND pro účely výpočtu příspěvků vlastních zdrojů. To obnáší ověřování soupisů členských států k HND. V těchto soupisech se popisují zdroje pro sestavení HND a metody pro odhad výše HND.
  Původní soupis Francie k HND byl z hlediska formátu, obsahu a míry podrobnosti nedostatečný. Komise proto nemohla provést ověření podle harmonogramu, který s členskými státy dohodla. Komise na základě údajů Francie o jejím HND vypočetla výši jejího příspěvku, ale zároveň vyjádřila obecnou výhradu z důvodu kvality údajů. Komise tuto kategorii výhrad používá výjimečně v případech, kdy se domnívá, že existuje výrazné riziko selhání ochrany finančních zájmů EU. |
| --- | --- |

4.18.

Rámeček 4.3

Komise vyjádřila obecnou výhradu k údajům o HND Francie, a včas tak svým jednáním ochránila finanční zájmy EU

Komise ověřuje srovnatelnost, spolehlivost a úplnost údajů, které členské státy používají k sestavení svého HND pro účely výpočtu příspěvků vlastních zdrojů. To obnáší ověřování soupisů členských států k HND. V těchto soupisech se popisují zdroje pro sestavení HND a metody pro odhad výše HND.

Původní soupis Francie k HND byl z hlediska formátu, obsahu a míry podrobnosti nedostatečný. Komise proto nemohla provést ověření podle harmonogramu, který s členskými státy dohodla. Komise na základě údajů Francie o jejím HND vypočetla výši jejího příspěvku, ale zároveň vyjádřila obecnou výhradu z důvodu kvality údajů. Komise tuto kategorii výhrad používá výjimečně v případech, kdy se domnívá, že existuje výrazné riziko selhání ochrany finančních zájmů EU.

| 4.19. | Ve výroční zprávě za rok 2016 jsme informovali, že Komise bude muset ještě dále posoudit možný dopad globalizace na údaje o HND (16). V roce 2018 nadále spolupracovala s členskými státy na vývoji metodiky pro posuzování dopadů globalizace na sestavování údajů o HND, zejména v souvislosti s přesouváním velkých nadnárodních společností do jiných zemí. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komise a členské státy společně stanovily jako lhůtu pro realizaci nezbytných zlepšení konec roku 2024. To znamená, že na konci ověřovacího cyklu bude muset Komise prostřednictvím výhrad souvisejících s globalizací ponechat údaje členských států o HND otevřené pro případné změny v jejich odhadu týkajícím se činností nadnárodních společností. |
| --- | --- |

4.20.

Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy

| 4.21. | Informace ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018, které zveřejnily GŘ pro rozpočet a Eurostat, potvrzují naše připomínky a závěry. Již třetím rokem vyjadřuje GŘ pro rozpočet výhradu k hodnotě tradičních vlastních zdrojů vybraných Spojeným královstvím, které neposkytlo do rozpočtu EU krácené clo z podhodnocených dovozů textilu a obuvi z Číny. Zaznamenali jsme, že rozsah letošní výhrady byl rozšířen tak, aby zohledňoval možné ztráty tradičních vlastních zdrojů ostatních členských států v důsledku uvedeného podhodnocení, jejichž výše zatím nebyla odhadnuta. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Ve výroční zprávě za rok 2017 (17) jsme informovali o řízení o nesplnění povinnosti (18) zahájenému proti Spojenému království kvůli tomu, že nepřijalo odpovídající opatření, aby zmírnilo riziko celního podvodu v důsledku podhodnocení zboží. V roce 2018 Komise zaslala Spojenému království odůvodněné stanovisko a celkové ztráty (jistina a úroky) rozpočtu EU vypočetla na 2,8 miliardy EUR (19). V březnu 2019 Komise případ předala Soudnímu dvoru. |
| --- | --- |

4.22.

Závěr a doporučení

Závěr

| 4.23. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že míra chyb v příjmech nebyla významná (materiální). Systémy související s příjmy, které jsme prověřovali, byly celkově účinné. Klíčové vnitřní kontroly tradičních vlastních zdrojů, které jsme v Komisi a některých členských státech posuzovali, byly částečně účinné (viz body 4.7–4.13). |
| --- | --- |

4.23.

Doporučení

| 4.24. | Příloha 4.3
  uvádí zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na pět doporučení vyjádřených ve výroční zprávě za rok 2015. Komise realizovala jedno doporučení v některých ohledech, tři ve většině ohledů a jedno doporučení v plném rozsahu. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Na základě tohoto přezkumu a našich zjištění a závěrů za rok 2018 doporučujeme Komisi: |
| --- | --- |

4.25.

Doporučení 4.1

Zavést strukturovanější a zdokumentované posuzování pro účely plánování kontrol tradičních vlastních zdrojů, včetně analýzy míry rizik každého členského státu a rizika souvisejícího se sestavováním účtů A a B (viz bod 4.12).

Datum realizace: do konce roku 2020

Doporučení 4.2

Posílit rozsah měsíčních a čtvrtletních kontrol výpisů tradičních vlastních zdrojů z účtů A a B tím, že bude provádět hlubší analýzu neobvyklých změn, aby bylo možné neprodleně řešit případy případných nesrovnalostí (viz bod 4.9 a 4.13).

Datum realizace: do konce roku 2020

---

(1)  Původní příspěvek se vypočítává na základě prognózy HND. Rozdíly mezi prognózou a konečnou výší HND se upravují v následujících letech a ovlivňují rozdělení vlastních zdrojů mezi členskými státy, nikoli celkovou vybranou částku.

(2)  Pro Německo, Nizozemsko a Švédsko platí snížená sazba pro vlastní zdroj z DPH ve výši 0,15 %. Sazba pro ostatní členské státy činí 0,3 %.

(3)  Jedná se zejména o příjmy související s EZZF a EZFRV (především zúčtování položek na účtech a nesrovnalostí), účast nečlenských zemí EU ve výzkumných programech a další příspěvky a náhrady na programy a činnosti EU.

(4)  Inkasní příkaz je dokument, v němž Komise zaznamenává dlužné částky.

(5)  Vycházeli jsme z odsouhlasených údajů o HND a z harmonizovaného základu pro DPH stanoveného členskými státy. Statistiky a údaje poskytnuté Komisí a členskými státy jsme při auditu netestovali přímo.

(6)  Při auditu jsme využívali údaje z účetních systémů navštívených členských států pro tradiční vlastní zdroje. Nemohli jsme kontrolovat neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu.

(7)  Tyto tři členské státy byly vybrány na základě objemu jejich příspěvků do tradičních vlastních zdrojů a našeho posouzení rizik.

(8)  Viz bod 12 v příloze 1.1.

(9)  Podle našich zjištění tyto nedostatky nemají významný (materiální) dopad na výši částek, které mají členské státy vrátit, uvedených v konsolidované účetní závěrce EU.

(10)  Viz bod 4.15 naší výroční zprávy za rok 2017, bod 4.15 naší výroční zprávy za rok 2016, bod 4.18 naší výroční zprávy za rok 2015, bod 4.22 naší výroční zprávy za rok 2014, bod 2.16 naší výroční zprávy za rok 2013 a body 2.32 a 2.33 naší výroční zprávy za rok 2012.

(11)  Viz
  příloha 4.3
  , doporučení č. 2 a č. 3.

(12)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 609/2014 ze dne 26. května 2014 o metodách a postupu pro poskytování tradičních vlastních zdrojů a vlastních zdrojů z DPH a HND a o opatřeních ke krytí hotovostních nároků (Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 39) a nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 608/2014 ze dne 26. května 2014, kterým se stanoví prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Evropské unie (Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 29).

(13)  Výhrady k HND se dělí do dvou kategorií – zvláštní výhrady a obecné výhrady. Zvláštní výhrady se dále dělí na výhrady týkající se operací, průřezové výhrady a výhrady týkající se procesů. V tomto bodě hovoříme o výhradách týkajících se operací. Žádné průřezové výhrady nebyly ke konci roku 2018 otevřené. Výhrady týkající se procesů byly vyjádřeny ve vztahu ke všem členským státům, aby během ověřovacího cyklu mohly členské státy v období od roku 2010 zohlednit výsledky práce Komise při výpočtu vlastních zdrojů odvozených od HND. Obecné výhrady viz bod 4.18.

(14)  ESA (Evropský systém národních a regionálních účtů) 2010 je mezinárodně kompatibilní účetní rámec EU. Používá se pro systematický a podrobný popis hospodářství. Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

(15)  Viz článek 5 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne úterý 15. července 2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) (Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1). To bylo nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 ze dne 19 března 2019 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách a o zrušení směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (nařízení o HND) (Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 19), viz zejména čl. 5 odst. 2.

(16)  Viz body 4.10 až 4.13 a 4.23 naší výroční zprávy za rok 2016.

(17)  Viz bod 4.17 naší výroční zprávy za rok 2017.

(18)  Jedná se o hlavní donucovací opatření, které Komise může přijmout, když členské státy neuplatňují předpisy EU.

(19)  Pohledávka vůči Spojenému království činí celkem 3,5 miliardy EUR, včetně řízení o nesplnění povinnosti. Je zaznamenána v konsolidované účetní závěrce EU za rok 2018 v rámci pohledávek za členskými státy.

PŘÍLOHA 4.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ PŘÍJMOVÝCH OPERACÍ

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací: | 55 | 55 |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Odhadovaná míra chyb | Bez významné (materiální) míry chyb | Bez významné (materiální) míry chyb |

2018

2017

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací:

55

55

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

Bez významné (materiální) míry chyb

Bez významné (materiální) míry chyb

PŘÍLOHA 4.2

POČET DOSUD NEVYŘÍZENÝCH VÝHRAD TÝKAJÍCÍCH SE HND A DPH A OTEVŘENÝCH PŘÍPADŮ TÝKAJÍCÍCH SE TRADIČNÍCH VLASTNÍCH ZDROJŮ PODLE JEDNOTLIVÝCH ČLENSKÝCH STÁTŮ K 31. 12. 2018

| |
| --- |
| | Otevřené případy týkající se TVZ | Výhrady k DPH | Výhrady k HND |
| CELKEM k 31. 12. 2018 | 402 | 96 | 9 |
| CELKEM k 31. 12. 2017 | 354 | 92 | 7 |

Image 31

Otevřené případy týkající se TVZ

Výhrady k DPH

Výhrady k HND

CELKEM k 31. 12. 2018

402

96

9

CELKEM k 31. 12. 2017

354

92

7

Zdroj: Evropský účetní dvůr (1).

---

(1)  Počet výhrad k HND představuje pouze výhrady týkající se operací (a vztahující se k výpočtu konkrétních položek národních účtů v členském státě). Ve všech členských státech existují také nevyřízené výhrady k HND vztahující se k procesům, které souvisejí se sestavováním údajů od roku 2010 (kromě Chorvatska, kde se týkají období od roku 2013), a jedna obecná výhrada týkající se Francie (viz bod 4.18).

PŘÍLOHA 4.3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE PŘÍJMŮ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora |
| --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | - | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2015 | Komise by měla:

  Doporučení 1: učinit nezbytná opatření, aby se k hospodářským subjektům přistupovalo ve všech členských státech obdobně, pokud jde o promlčení oznámení o dluhu na základě auditů po propuštění zboží. | | X | | | | |
| Doporučení 2: poskytnout členským státům pokyny k tomu, jak zlepšit správu položek na účtech B. | | X | | | | |
| Doporučení 3: zajistit, aby členské státy správně vykazovaly a zpřístupňovaly částky shromážděné na účtech B. | | X | | | | |
| Doporučení 4: v co největší možné míře pomáhat členským státům s vymáháním celních dluhů u dlužníků, kteří nejsou usazeni v členském státě EU. | | | X | | | |
| Doporučení 5: zlepšit kontroly výpočtů příspěvků EHP/ESVO a opravných mechanismů. | X | | | | | |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

-

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2015

Komise by měla:

Doporučení 1: učinit nezbytná opatření, aby se k hospodářským subjektům přistupovalo ve všech členských státech obdobně, pokud jde o promlčení oznámení o dluhu na základě auditů po propuštění zboží.

X

Doporučení 2: poskytnout členským státům pokyny k tomu, jak zlepšit správu položek na účtech B.

X

Doporučení 3: zajistit, aby členské státy správně vykazovaly a zpřístupňovaly částky shromážděné na účtech B.

X

Doporučení 4: v co největší možné míře pomáhat členským státům s vymáháním celních dluhů u dlužníků, kteří nejsou usazeni v členském státě EU.

X

Doporučení 5: zlepšit kontroly výpočtů příspěvků EHP/ESVO a opravných mechanismů.

X

Poznámky k naší analýze dosaženého pokroku:

Doporučení 1:
  Komise navrhla směrnici o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí (která zatím nebyla Radou schválena), a uvažovala o provedení šetření ve všech členských státech, aby v případě nutnosti mohlo být zahájeno právní vyšetřování.

Doporučení 2:
  Komise realizovala několik informačních opatření a vydala dva dokumenty s pokyny, které pomáhají zlepšit, jak členské státy spravují účty B. Podle našeho názoru však Komise mohla poskytnout praktičtější pokyny k tomu, jak provádět zápisy do jednotlivých sloupců ve výpisech z účtů A a B (jak to požaduje prováděcí rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2018/195 ze dne 8. února 2018).

Doporučení 3:
  Nesrovnalosti mezi výpisy z účtů A a B některých členských států byly odstraněny. V případě jednoho členského státy tento problém přetrvává, ale do menší míry než v předchozích letech. Komise uvádí, že bude tuto záležitost nadále sledovat, dokud nebude vyřešena (viz bod 4.10).

Doporučení 4:
  Celní kodex Evropské unie, který vstoupil v platnost v roce 2016, znamenal další způsob, jak shromažďovat relevantní údaje. Toto zlepšení však problém zcela nevyřešilo. Komise posuzuje účinnost ustanovení celního kodexu Unie při řešení problémů, na něž jsme upozornili v souvislosti s vymáháním celního dluhu. Tato práce stále probíhá.

Doporučení 5:
  Komise zlepšila a posílila postupy a kontrolní seznamy pro výpočet příspěvků Evropského hospodářského prostoru (EHP) / Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) a opravných mechanismů.

---

KAPITOLA 5

Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost

OBSAH

| Úvod | 5.1–5.8 |
| --- | --- |

| Stručná charakteristika „Konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost“ | 5.2–5.6 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 5.7–5.8 |
| --- | --- |

| Část 1 – Správnost operací | 5.9–5.36 |
| --- | --- |

| Značný počet zjištěných vyčíslitelných chyb se týkal nezpůsobilých osobních nákladů | 5.16–5.17 |
| --- | --- |

| Časté chyby v jiných přímých nákladech | 5.18 |
| --- | --- |

| Soukromé subjekty, zejména malé a střední podniky a noví účastníci, jsou náchylnější k chybám | 5.19 |
| --- | --- |

| Většina nevyčíslitelných chyb se týkala časových záznamů a zpoždění při rozdělování prostředků | 5.20–5.21 |
| --- | --- |

| Horizont 2020: náklady na velkou výzkumnou infrastrukturu – těžkopádné postupy ověřování ex ante s malým dopadem na prevenci chyb | 5.22 |
| --- | --- |

| Erasmus+: vnitrostátní předpisy a předpisy EU se rozcházejí | 5.23 |
| --- | --- |

| Erasmus+: je třeba, aby EACEA zlepšila řízení grantů | 5.24–5.26 |
| --- | --- |

| Výroční zprávy o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení | 5.27–5.30 |
| --- | --- |

| Přezkum informací týkajících se správnosti předložených kontrolovaným subjektem | 5.31–5.36 |
| --- | --- |

| Závěr a doporučení | 5.37–5.40 |
| --- | --- |

| Závěr | 5.37–5.38 |
| --- | --- |

| Doporučení | 5.39–5.40 |
| --- | --- |

| Část 2 – Otázky výkonnosti v oblasti výzkumu a vývoje | 5.41–5.43 |
| --- | --- |

| Většina projektů dosáhla očekávaných výstupů a výsledků | 5.43 |
| --- | --- |

| Příloha 5.1 – | Výsledky testování operací v oblasti „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ |
| --- | --- |

Příloha 5.1 –

| Příloha 5.2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se oblasti „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ |
| --- | --- |

Příloha 5.2 –

Úvod

| 5.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se podokruhu 1a víceletého finančního rámce „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“. Přehled hlavních činností a výdajů v rámci tohoto podokruhu v roce 2018 je uveden v 
  rámečku 5.1
  .






  Rámeček 5.1


  Podokruh víceletého finančního rámce „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ – přehled za rok 2018


















  (1) | V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13). |
| --- | --- | --- |

5.1.

Rámeček 5.1

Podokruh víceletého finančního rámce „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ – přehled za rok 2018

Image 32

Image 33

(1)

V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13).

| Zdroj: | Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018.

Stručná charakteristika „Konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost“

| 5.2. | Programy financované z výdajů vyčleněných na tento podokruh tvoří samotné jádro evropského projektu a mají pomáhat rozvoji společnosti podporující začlenění, stimulovat růst a vytvářet pracovní místa v EU. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tato oblast politiky zahrnuje výdaje na výzkum a inovace, vzdělávání a odbornou přípravu, transevropské energetické, dopravní a telekomunikační sítě, vesmírné programy a rozvoj podnikání. Hlavními programy financovanými v rámci tohoto podokruhu jsou v oblasti výzkumu a inovací sedmý rámcový program (7. RP) (1) a program Horizont 2020 (2) a v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu program Erasmus+. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Patří sem i velké infrastrukturní projekty, jako jsou vesmírné programy Galileo (globální družicový navigační systém EU) a EGNOS (evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací), příspěvek EU na Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor a Nástroj pro propojení Evropy. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Většina výdajů na tyto programy je řízena přímo Komisí a má podobu grantů, poskytovaných příjemcům ze soukromého nebo veřejného sektoru, kteří se projektů účastní. Komise poskytuje příjemcům zálohy na po podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování a po odečtení vyplacených záloh proplácí náklady financované EU, které příjemci vykázali. V případě programu Erasmus+ řídí výdaje z větší části národní agentury jménem Komise (asi 80 % grantů) a zbývajících 20 % má na starosti Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Hlavním rizikem z hlediska správnosti operací jsou příjemci vykazující nezpůsobilé náklady, které nebudou před proplacením odhaleny ani opraveny. Toto riziko je obzvláště vysoké u programů se složitými pravidly proplácení způsobilých nákladů, jakými jsou například výzkumné programy. Tato pravidla si příjemci mohou vykládat chybně, zejména pak ti, kteří jsou s nimi méně obeznámeni, jako jsou malé a střední podniky, subjekty účastnící se programů poprvé nebo účastníci ze zemí mimo EU. |
| --- | --- |

5.6.

Rozsah a koncepce auditu

| 5.7. | Na základě koncepce a metod auditu uvedených v 
  příloze 1.1
  jsme v souladu s 
  přílohou 1.1
  zkontrolovali vzorek 130 operací za účelem předložení zvláštního posouzení. Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro celé rozpětí výdajů spadajících do tohoto podokruhu víceletého finančního rámce (3). Skládal se z 81 operací z oblasti výzkumu a inovací (22 operací ze 7. RP a 59 operací z programu Horizont 2020) a 49 operací spadající pod jiné programy a činnosti, zejména Erasmus+, Nástroj pro propojení Evropy a vesmírné programy. Kontrolovaní příjemci se nacházeli v 19 členských státech a čtyřech zemích mimo EU. Naším cílem bylo přispět k celkovému prohlášení o věrohodnosti popsaném v 
  příloze 1.1
  . |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | V podokruhu „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ v roce 2018 jsme dále kontrolovali:






  — | spolehlivost informací o správnosti výdajů předložených ve výročních zprávách o činnosti Generálního ředitelství pro výzkum a inovace (GŘ RTD), agentury EACEA a Výkonné agentury pro malé a střední podniky (EASME) a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek, budoucích oprav a zpětně získaných prostředků a jejich uvedení ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti. |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

spolehlivost informací o správnosti výdajů předložených ve výročních zprávách o činnosti Generálního ředitelství pro výzkum a inovace (GŘ RTD), agentury EACEA a Výkonné agentury pro malé a střední podniky (EASME) a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek, budoucích oprav a zpětně získaných prostředků a jejich uvedení ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti.

| — | spolehlivost auditů Komise ex post týkajících se správnosti operací v programu Horizont 2020. Tuto kontrolu jsme provedli v souladu se svou novou strategií uplatňovat v budoucnosti koncepci nepřímého vykazování. |
| --- | --- |

—

spolehlivost auditů Komise ex post týkajících se správnosti operací v programu Horizont 2020. Tuto kontrolu jsme provedli v souladu se svou novou strategií uplatňovat v budoucnosti koncepci nepřímého vykazování.

| — | zprávy Komise o výkonnosti projektů z oblasti výzkumu a inovací pro
  část 2
  této kapitoly. |
| --- | --- |

—

zprávy Komise o výkonnosti projektů z oblasti výzkumu a inovací pro
  část 2
  této kapitoly.

Část 1 – Správnost operací

| 5.9. | Přehled výsledků testování operací uvádí
  příloha 5.1
  . Ze 130 operací, které jsme kontrolovali, 54 (41,5 %) obsahovalo chyby. Na základě 31 chyb, které jsme vyčíslili, odhadujeme míru chyb v celé oblasti víceletého finančního rámce 1a, včetně výdajů s malým rizikem, na 2,0 % (4). Tento údaj je nižší než v posledních dvou letech, kdy odhadovaná míra chyb byla o málo vyšší než 4 %. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Je třeba zohlednit velkou různorodost programů a typů výdajů, které jsou v kontrolovaném základním souboru pro tento podokruh obsaženy, a různou míru rizika, a tudíž chyb, které s sebou tato skutečnost nese (viz
  rámeček 5.2
  ).






  Rámeček 5.2


  Rozdělení kontrolovaného základního souboru pro podokruh víceletého finančního rámce 1a za rok 2018
















  Zdroj: | Evropský účetní dvůr. |
| --- | --- | --- |

5.10.

Rámeček 5.2

Rozdělení kontrolovaného základního souboru pro podokruh víceletého finančního rámce 1a za rok 2018

Image 34

Zdroj:

Evropský účetní dvůr.

| 5.11. | Rozdělení odhadované míry chyb za rok 2018 na výzkum a ostatní operace je uvedeno v rámečku 5.3.






  Box 5.3


  Rozdělení odhadované míry chyb podle typů operací a charakteristiky chyb
















  Zdroj: | Evropský účetní dvůr. |
| --- | --- | --- |

5.11.

Box 5.3

Rozdělení odhadované míry chyb podle typů operací a charakteristiky chyb

Image 35

Zdroj:

Evropský účetní dvůr.

| 5.12. | Stejně jako v předchozích letech zůstávají výdaje na výzkum oblastí s vyšším rizikem a hlavním zdrojem chyb. Ve 27 z 81 operací v oblasti výzkumu a inovací ve vzorku (v osmi operacích ze 7. RP a 19 z programu Horizont 2020) jsme zjistili vyčíslitelné chyby v důsledku nezpůsobilých nákladů, přičemž tyto chyby se na naší odhadované míře chyb v tomto podokruhu v roce 2018 podílejí 94 %. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Jedná se o první rok, v němž na program Horizont 2020 poprvé připadla větší část výzkumných projektů v našem vzorku (přes 70 %). Díky zjednodušení, která tento program zavedl zejména tím, že byla stanovena paušální sazba pro nepřímé náklady a příjemcům byla dána možnost při výpočtu hodinové sazby uplatňovat pevně stanovený počet odpracovaných hodin za rok, se snížilo riziko chyb. Toto zjednodušení mohlo přispět k poklesu celkové míry chyb v podokruhu. Ačkoli se koncepce programu i kontrolní strategie Komise zlepšily, naše výsledky přesto ukazují, že samotné výdaje na výzkum jsou stále zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. Komise sama odhaduje, že míra chyb v programu Horizont 2020 zůstává nad 2 % prahem významnosti (materiality) (viz bod 5.28). |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Pokud jde o ostatní programy a činnosti, zjistili jsme vyčíslitelné chyby ve čtyřech ze 49 operací vybraných do vzorku. Chyby se týkaly projektů v rámci programu Erasmus+ a Nástroje pro propojení Evropy a spočívaly v tom, že:






  a) | příjemci vykazovali náklady za nezpůsobilé činnosti či nesprávně vypočetli mobilitu studentů nebo příspěvky na cestu (Erasmus+); |
| --- | --- | --- |

5.14.

a)

příjemci vykazovali náklady za nezpůsobilé činnosti či nesprávně vypočetli mobilitu studentů nebo příspěvky na cestu (Erasmus+);

| b) | byly nesprávně vypočteny osobní náklady nebo v jednom případě ve výkazu nákladů byla uvedena nezpůsobilá DPH (Nástroj pro propojení Evropy). |
| --- | --- |

b)

byly nesprávně vypočteny osobní náklady nebo v jednom případě ve výkazu nákladů byla uvedena nezpůsobilá DPH (Nástroj pro propojení Evropy).

| 5.15. | Komise uplatnila nápravná opatření, která měla přímý dopad na čtyři operace, jež jsme vybrali do vzorku. Tato opatření měla na naše výpočty jen malý dopad, neboť snížila odhad míry chyb pro tuto kapitolu pouze o 0,1 procentního bodu. V osmi případech vyčíslitelných chyb na straně příjemců obsahovala žádost o proplacení nákladů dostatek informací k tomu, aby Komise, vnitrostátní orgány nebo nezávislý auditor chybě předešli, odhalili ji a napravili ještě před schválením výdajů. Jako příklady chyb lze uvést nesprávnou metodiku pro výpočet osobních nákladů a zařazení nezpůsobilých jiných nákladů do výkazů nákladů. Pokud by Komise řádně využila všechny informace, které měla k dispozici, odhadovaná míra chyb by u této kapitoly byla o 0,3 procentního bodu nižší. |
| --- | --- |

5.15.

Značný počet zjištěných vyčíslitelných chyb se týkal nezpůsobilých osobních nákladů

| 5.16. | U modelu financování založeném na proplácení způsobilých nákladů jsou pravidla pro vykazování osobních nákladů složitá a výpočet těchto nákladů je nadále významným zdrojem chyb ve výkazech nákladů. I když má program Horizont 2020 obecně jednodušší pravidla financování než 7. RP, vedla metodika pro výpočet osobních nákladů v některých ohledech k větší složitosti, čímž se zvýšilo i riziko chyb. Tento stav jsme konstatovali i ve zvláštní zprávě č. 28/2018 (5), v níž jsme upozornili na obtíže, jež některé změny přinesly příjemcům. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Jedním prvkem zavedeným v programu Horizont 2020, který často vede k chybám, je pravidlo, podle něhož se musí při vykazování nákladů souvisejících s následujícím (neuzavřeným) vykazovaným rokem použít roční hodinová sazba z posledního uzavřeného rozpočtového roku. Toto pravidlo se obtížně uplatňuje a ne vždy odráží skutečné náklady příjemce, neboť nepřihlíží k případnému meziročnímu zvýšení platů. |
| --- | --- |

5.17.

Časté chyby v jiných přímých nákladech

| 5.18. | Podíl jiných přímých nákladů na odhadované míře chyb je vyšší než loni. Některé z těchto chyb se týkaly vybavení, které bylo na projekty EU nesprávně účtováno v plné výši. K odhadované míře chyb přispěly i náklady na velkou výzkumnou infrastrukturu vykázané některými příjemci (více informací v bodě 5.22). Chyby byly zapříčiněny také nezpůsobilou DPH a proplácením cestovních nákladů nesouvisejících s kontrolovaným projektem EU. |
| --- | --- |

5.18.

Soukromé subjekty, zejména malé a střední podniky a noví účastníci, jsou náchylnější k chybám

| 5.19. | Jednou ze strategií, jak povzbudit evropský výzkum, je zvýšit účast soukromého sektoru, zejména začínajících a malých a středních podniků. Více než 50 % nalezených vyčíslitelných chyb (17 z 31) se týkalo příjemců ze soukromého sektoru, ačkoli na tyto operace připadalo pouhých 39 (30 %) ze 130 operací ve vzorku. Noví účastníci a malé a střední podniky představují přibližně 10 % celkového vzorku, avšak na vyčíslitelných chybách se podílejí 30 %. Obzvláště rozšířeným zdrojem chyb v našich auditech je nesprávné vykazování mzdových nákladů malými a středními podniky. Tyto výsledky ukazují, že malé a střední podniky a noví účastníci jsou náchylnější k chybám než ostatní příjemci, přičemž tento trend potvrzují i audity Komise. Příklad uvádí
  rámeček 5.4
  .






  Rámeček 5.4


  Četné chyby v jedné žádosti předložené příjemcem z kategorie malých a středních podniků






  Jeden příjemce z kategorie malých a středních podniků ve zdravotnictví ve Spojeném království vykázal za účetní období svého prvního projektu EU 1,1 milionu EUR jako náklady na zaměstnance a subdodavatele a jako další náklady. Devět z deseti kontrolovaných položek obsahovalo významné (materiální) chyby, které představovaly 10 až 36 % hodnoty jednotlivých kontrolovaných položek. Příjemce zejména nepoužil k výpočtu osobních nákladů metodu, která byla v souladu s pravidly programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

5.19.

Rámeček 5.4

Četné chyby v jedné žádosti předložené příjemcem z kategorie malých a středních podniků

Jeden příjemce z kategorie malých a středních podniků ve zdravotnictví ve Spojeném království vykázal za účetní období svého prvního projektu EU 1,1 milionu EUR jako náklady na zaměstnance a subdodavatele a jako další náklady. Devět z deseti kontrolovaných položek obsahovalo významné (materiální) chyby, které představovaly 10 až 36 % hodnoty jednotlivých kontrolovaných položek. Příjemce zejména nepoužil k výpočtu osobních nákladů metodu, která byla v souladu s pravidly programu Horizont 2020.

Většina nevyčíslitelných chyb se týkala časových záznamů a zpoždění při rozdělování prostředků

| 5.20. | Ve 130 operacích ve vzorku jsme zjistili 38 nevyčíslitelných chyb v důsledku nesouladu s pravidly financování (6). Tyto případy se objevovaly častěji ve výzkumných a inovačních projektech a týkaly se hlavně nedostatků v systémech příjemců pro zaznamenávání času, které často nesplňují základní požadavky, a neposkytují tak dostatečnou jistotu o spolehlivosti údajů o čase odpracovaném na financovaných projektech. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Zjistili jsme také, že koordinátor projektu rozděloval finanční prostředky EU ostatním účastníkům projektu se zpožděním. Přestože některá z těchto zpoždění byla pochopitelná, mohou mít pro účastníky projektů vážné finanční důsledky, zejména pokud se jedná o malé a střední podniky. |
| --- | --- |

5.21.

Horizont 2020: náklady na velkou výzkumnou infrastrukturu – těžkopádné postupy ověřování ex ante s malým dopadem na prevenci chyb

| 5.22. | V programu Horizont 2020 mohou příjemci vykazovat odpisové náklady a provozní náklady na velkou výzkumnou infrastrukturu, pokud splňují určité podmínky a pokud je předběžné posouzení metod používaných pro výpočet nákladů, které provedla Komise, kladné. Předběžné ověření vyžaduje značný čas a další zdroje a může trvat až dva roky a Komise při něm mnohokrát navštíví příjemce v jeho prostorách. Tak tomu bylo u jednoho z příjemců, kterého jsme kontrolovali a který vykázal náklady na velkou výzkumnou infrastrukturu. Zaznamenali jsme, že i přes rozsáhlé předběžné ověřování může při uplatňování metodiky stále docházet k chybám. Zjistili jsme, že ve dvou ze tří výkazů nákladů na velkou výzkumnou infrastrukturu byly tyto náklady značně nadhodnoceny, a to o 75 000 (12 % nákladů na velkou výzkumnou infrastrukturu) a 130 000 EUR (30 % nákladů na velkou výzkumnou infrastrukturu), protože metodika byla nesprávně uplatněna. |
| --- | --- |

5.22.

Erasmus+: vnitrostátní předpisy a předpisy EU se rozcházejí

| 5.23. | Při auditech jsme si povšimli, že příjemci finančních prostředků EU byli nuceni řídit se vnitrostátními předpisy, které ne zcela odpovídaly zásadám EU (viz
  rámeček 5.5
  ).






  Rámeček 5.5


  Příklady vnitrostátních předpisů, které nejsou plně v souladu s předpisy EU







  Příklad 1

  V programu Erasmus+ pro odborné vzdělávání a přípravu mají pracovníci doprovázející studenty při výměnách nárok na denní příspěvky v rozsahu 90 až 144 EUR u pobytů do 14 dnů a na 70 % této částky u delších pobytů. V rámci zjednodušeného vykazování nákladů vyplácí EU tento příspěvek organizaci, která pracovníky doprovázející studenty zaměstnává. Avšak ve Slovinsku stanoví vnitrostátní předpisy částku 44 EUR na den na denní příspěvky (pouze na stravování), které jsme kontrolovali, což je i s částkami zaplacenými za ubytování výrazně méně než příspěvky, které se přijímající organizaci vyplácejí z rozpočtu programu Erasmus+.

  Příklad 2

  Na Slovensku jsme prověřovali projekt programu Erasmus+ realizovaný ve škole, jejíž rozpočet je napojen na orgán vyššího územního celku. Zjistili jsme, že když škola obdrží financování z programu Erasmus+ od národní agentury, podle vnitrostátních finančních předpisů pro veřejnoprávní orgány je povinna převést tyto prostředky na orgán vyššího územního celku. Finanční prostředky obdrží znovu o několik dní později, když jsou škole přiděleny na projekt programu Erasmus+. Tyto finanční převody mezi školou a orgánem územního celku jsou pro realizaci projektu zbytečné a mohou vytvářet finanční riziko a riziko pro realizaci projektu. |
| --- | --- |

5.23.

Rámeček 5.5

Příklady vnitrostátních předpisů, které nejsou plně v souladu s předpisy EU

Příklad 1

V programu Erasmus+ pro odborné vzdělávání a přípravu mají pracovníci doprovázející studenty při výměnách nárok na denní příspěvky v rozsahu 90 až 144 EUR u pobytů do 14 dnů a na 70 % této částky u delších pobytů. V rámci zjednodušeného vykazování nákladů vyplácí EU tento příspěvek organizaci, která pracovníky doprovázející studenty zaměstnává. Avšak ve Slovinsku stanoví vnitrostátní předpisy částku 44 EUR na den na denní příspěvky (pouze na stravování), které jsme kontrolovali, což je i s částkami zaplacenými za ubytování výrazně méně než příspěvky, které se přijímající organizaci vyplácejí z rozpočtu programu Erasmus+.

Příklad 2

Na Slovensku jsme prověřovali projekt programu Erasmus+ realizovaný ve škole, jejíž rozpočet je napojen na orgán vyššího územního celku. Zjistili jsme, že když škola obdrží financování z programu Erasmus+ od národní agentury, podle vnitrostátních finančních předpisů pro veřejnoprávní orgány je povinna převést tyto prostředky na orgán vyššího územního celku. Finanční prostředky obdrží znovu o několik dní později, když jsou škole přiděleny na projekt programu Erasmus+. Tyto finanční převody mezi školou a orgánem územního celku jsou pro realizaci projektu zbytečné a mohou vytvářet finanční riziko a riziko pro realizaci projektu.

Erasmus+: je třeba, aby EACEA zlepšila řízení grantů

| 5.24. | V roce 2017 vypracoval útvar interního auditu Evropské komise (IAS) zprávu o řízení grantů programů Erasmus+ a Kreativní Evropa ve fázi I (od výzvy po podpis smluv). V roce 2018 provedl následnou kontrolu a dospěl k závěru, že jeho auditní doporučení byla dostatečně a účinně splněna. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | V roce 2018 pokračoval IAS auditem řízení grantů ve fázi II (od monitorování projektů po platbu). Ten vedl ke čtyřem připomínkám a doporučením, z nichž jedno bylo „závažné“ (fungování systémů vnitřní kontroly), dvě „velmi významná“ a jedno „významné“. Na základě omezené následné kontroly se IAS domnívá, že po okamžitých opatřeních, která EACEA přijala, byla související rizika částečně zmírněna. IAS tedy snížil hodnocení doporučení ze „závažné“ na „velmi významné“. Všechna doporučení zůstávají otevřená, i když žádné není po termínu realizace, a jejich plnění pokračuje. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Jak se uvádí ve výroční zprávě EACEA o činnosti za rok 2018 a jak potvrdil náš přezkum, „agentura si je vědoma, že je třeba výrazně zlepšit fungování jejího systému vnitřní kontroly, které druhým rokem po sobě vedlo k výhradě k systému vnitřní kontroly“. |
| --- | --- |

5.26.

Výroční zprávy o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení

| 5.27. | Výroční zprávy o činnosti, které jsme kontrolovali (7), poskytují věrný obraz finančního řízení generálních ředitelství a agentur ve vztahu ke správnosti uskutečněných operací. Informace v nich uvedené celkově potvrzují naše zjištění a závěry. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | Podobně jako v minulých letech uvádí zprávy všech generálních ředitelství, která plní výdaje na výzkum a inovace, výhradu k platbám v souvislosti s úhradami vykázaných nákladů v rámci 7. RP, neboť míra zbytkových chyb překračuje 2 % (8). V případě programu Horizont 2020 Komise na základě svých vlastních auditů vykázala očekávanou reprezentativní míru chyb ve výši 3,32 % a míru zbytkových chyb ve výši 2,22 %. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | Komise zavedla postup, který slouží k tomu, aby se systémové chyby příjemců odhalené při auditu probíhajících projektů napravovaly. Pokud jde o 7. RP, postup byl uplatněn v 3 932 případech z 6 821 projektů GŘ RTD s možnými systémovými chybami. Do konce roku 2018 tak míra nápravy systémových chyb dosahovala pouze 57,6 %. To je nižší míra, než se v této fázi předpokládalo, čímž se zvyšuje riziko, že prostředky nebudou získány zpět. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Dále jsme zjistili, že na konci roku 2018 mělo GŘ RTD 26 otevřených doporučení IAS, z nichž devět bylo po termínu stanoveném pro realizaci. Žádné z doporučení po datu realizace nebylo klasifikováno jako „velmi významné“. Jedno „velmi významné“ otevřené doporučení, které nedávno předložil IAS, se týká monitorování toho, jak příjemci dodržují smluvní závazky a vykazovací povinnosti, pokud jde o šíření a využívání výsledků projektů. Řádné šíření a využívání výsledků přispívá k celkové účinnosti financování určeného na výzkum a inovace. Podle našich zjištění zprávy o hodnocení projektů poměrně často upozorňovaly na problémy s dodržováním těchto požadavků, což potvrzuje potřebu vyvinout v tomto ohledu větší úsilí (viz bod 5.43). |
| --- | --- |

5.30.

Přezkum informací týkajících se správnosti předložených kontrolovaným subjektem

| 5.31. | V rámci své strategie na období 2018–2020 chceme lépe využívat informace o správnosti poskytované Komisí. Komise využívá výsledky svých auditů ex post jako základ pro výpočet rizikové částky v době platby. U programu Horizont 2020 jsme z prvního reprezentativního vzorku Komise vybrali vzorek dvaceti auditních spisů uzavřených do 1. května 2018. Našim cílem bylo pokrýt audity provedené jak Komisí samotnou, tak najatými externími auditory a zjistit, zda se na výsledky můžeme spoléhat. Náhodně jsme vybrali pět auditů, které provedl společný auditní útvar (9), a 15 auditů zadaných externím auditorům – pět za každou ze tří soukromých auditorských společností provádějících audity jménem Komise. Do testování operací v souvislosti s výdaji roku 2018 jsme výsledky této práce nezařadili. |
| --- | --- |

5.31.

| 5.32. | V první fázi posouzení jsme přezkoumávali auditní spisy (pracovní dokumenty a související podklady) v prostorách společného auditního útvaru a soukromých auditorských společností. Na základě tohoto přezkumu jsme určili jedenáct auditů, u nichž jsme museli provést další auditorské postupy, a to hlavně kvůli potřebě získat další podklady anebo rozporům v pracovních dokumentech, které nám znemožňovaly potvrdit kontrolní závěry. Tyto další auditorské postupy jsme provedli buďto formou dokumentárního přezkumu (ve třech případech jsme si od příjemců vyžádali další dokumenty), nebo kontrolní návštěvy u příjemce (osm případů). |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | Tyto další auditorské postupy odhalily nedostatky v dokumentaci, jednotnosti výběru vzorků a ve vykazování informací a u některých přezkoumávaných spisů rovněž v auditorských postupech. Zjistili jsme například nezpůsobilé částky, které auditoři neodhalili v důsledku nedostatečného testování při auditech, a chyby ve výpočtu vykazovaných osobních nákladů. I když v některých případech nebyl finanční dopad významný (materiální), u deseti (10) z 20 auditních spisů ve vzorku, jsme se na auditní závěry nemohli spolehnout. V současné době tedy výsledky kontrolní práce Komise nemůžeme využívat. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | V souvislosti s výše uvedeným jsme odhalili problém týkající se metodiky pro výpočet míry chyb programu Horizont 2020. Cílem auditů ex post je zkontrolovat schválené náklady v co největším rozsahu, zřídkakdy se však kontrolují všechny náklady. Míra chyb se místo skutečně kontrolovaného objemu počítá jako podíl všech schválených nákladů. To znamená, že jmenovatel ve výpočtu chyb je vyšší, takže míra chyb je podhodnocena. Jsou-li zjištěné chyby systémové povahy, je míra chyb extrapolována, což výše uvedené podhodnocení částečně vyvažuje. Protože u nesystémových chyb se však extrapolace neprovádí, je celková míra chyb i tak podhodnocena. Podhodnocení míry chyb nelze vyčíslit. Je tudíž nemožné stanovit, zda dopad je tohoto podhodnocení významný. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | V roce 2019 tedy provedeme další cyklus přezkumů novějších auditů dokončených od našeho prvotního výběru, abychom měli k dispozici širší soubor důkazních informací, z nichž budeme při svém posouzení vycházet. Umožní nám to rovněž zohlednit případné následné zlepšení ve srovnání s audity zkoumanými v roce 2018, které byly provedeny na začátku programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | Přezkoumali jsme rovněž informace ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti za rok 2018, pokud jde o odhadované riziko v době platby v oblastech, které jsou součástí podokruhu víceletého finančního rámce 1a. Komise nevypočítává jedinou míru pro celý podokruh, nýbrž dvě samostatné míry – jednu pro oblast „výzkum, průmysl, vesmír, energetika a doprava“ (1,9 %) a druhou pro „jiné vnitřní politiky“ (0,7 %). Na základě údajů Komise jsme vypočetli, že míra pro podokruh 1a celkově by činila 1,6 %. Tento procentní podíl je v rozsahu našeho vlastního odhadu míry chyb. Dle našeho názoru je však nadhodnocen v důsledku metodického problému popsaného v bodě 5.34 výše. |
| --- | --- |

5.36.

Závěr a doporučení

Závěr

| 5.37. | Z důkazních informací, které jsme získali a předložili v této kapitole, celkově vyplývá, že míra chyb ve výdajích na „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ byla na hranici významnosti (materiality). V tomto podokruhu víceletého finančního rámce z našeho testování operací vyplývá, že odhadovaná celková míra chyb činí 2,0 % (viz
  příloha 5.1
  ). Naše výsledky však ukazují, že výdaje na výzkum zůstávají oblastí s vyšším rizikem a hlavním zdrojem chyb. |
| --- | --- |

5.37.

| 5.38. | Riziková částka v době platby určená ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti je v rozsahu našeho odhadu míry chyb (viz bod 5.36). |
| --- | --- |

5.38.

Doporučení

| 5.39. | Příloha 5.2
  uvádí zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na čtyři doporučení vyjádřená ve výroční zprávě za rok 2015 a čtyři vyjádřená ve výroční zprávě za rok 2017, která měla být provedena do konce roku 2018. Komise v plném rozsahu realizovala čtyři doporučení a čtyři realizovala ve většině ohledů. |
| --- | --- |

5.39.

| 5.40. | Na základě tohoto přezkumu a našich zjištění a závěrů za rok 2018 předkládáme Komisi tato doporučení: |
| --- | --- |

5.40.

Doporučení 5.1

provádět cílenější kontroly výkazů nákladů předkládaných malými a středními podniky a novými účastníky a zvýšit informovanost těchto důležitých příjemců o pravidlech financování.

Cílové datum provedení: 2020

Doporučení 5.2

u rámcového programu pro výzkum dále zjednodušit pravidla pro výpočet osobních nákladů a posoudit přidanou hodnotu mechanismu pro náklady na velkou výzkumnou infrastrukturu a vyhodnotit, jak by bylo možné jeho metodiku zlepšit.

Cílové datum provedení: konec roku 2020

Doporučení 5.3

u programu Horizont 2020 řešit připomínky předložené v souvislosti s naším přezkumem auditů ex post, které se týkají dokumentace, jednotnosti výběru vzorků a vykazování informací a také kvality auditorských postupů.

Cílové datum provedení: do poloviny roku 2020

Doporučení 5.4

urychleně řešit zjištění útvaru interního auditu Komise, které se týkají:

| — | systémů vnitřní kontroly agentury EACEA pro řízení grantů programu Erasmus+; |
| --- | --- |

—

systémů vnitřní kontroly agentury EACEA pro řízení grantů programu Erasmus+;

| — | monitorování toho, jak se dodržují smluvní závazky a vykazovací povinnosti, pokud jde o šíření a využívání výsledků výzkumných a vývojových projektů. |
| --- | --- |

—

monitorování toho, jak se dodržují smluvní závazky a vykazovací povinnosti, pokud jde o šíření a využívání výsledků výzkumných a vývojových projektů.

Cílové datum provedení: do poloviny roku 2020

Část 2 – Otázky výkonnosti v oblasti výzkumu a vývoje

| 5.41. | Posuzovali jsme informace Komise o výkonnosti 50 projektů v oblasti výzkumu a inovací zařazených do vzorku (11). Dvacet jedna těchto projektů již bylo dokončeno. Neposuzovali jsme přímo kvalitu prováděného výzkumu ani dopad projektů, pokud jde o dosažení cíle zlepšit výzkum a inovace. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | U každého projektu jsme přezkoumali hodnoticí zprávu, kterou vypracovává pracovník Komise odpovědný za projekt v rámci kontrol před proplacením vykázaných nákladů. Zkoumali jsme závěry pracovníka odpovědného za projekty ohledně toho, zda:






  — | vykázaný pokrok ve výstupech a výsledcích byl v souladu s cíli stanovenými v grantové dohodě, |
| --- | --- | --- |

5.42.

—

vykázaný pokrok ve výstupech a výsledcích byl v souladu s cíli stanovenými v grantové dohodě,

| — | vyúčtované náklady na projekt byly s ohledem na vykázaný pokrok přiměřené, |
| --- | --- |

—

vyúčtované náklady na projekt byly s ohledem na vykázaný pokrok přiměřené,

| — | výstupy a výsledky projektu byly šířeny v souladu s požadavky grantové dohody. |
| --- | --- |

—

výstupy a výsledky projektu byly šířeny v souladu s požadavky grantové dohody.

Většina projektů dosáhla očekávaných výstupů a výsledků

| 5.43. | Podle zpráv Komise dosáhla očekávaných výstupů a výsledků většina projektů. Z jejích zpráv však zároveň vyplynulo, že několik projektů bylo ovlivněno skutečnostmi, které jejich výkonnost snížily:






  — | v deseti případech byl vykázaný pokrok pouze částečně v souladu s cíli dohodnutými s Komisí a ve dvou případech s těmito cíli v souladu nebyl, |
| --- | --- | --- |

5.43.

—

v deseti případech byl vykázaný pokrok pouze částečně v souladu s cíli dohodnutými s Komisí a ve dvou případech s těmito cíli v souladu nebyl,

| — | ve třech případech měla Komise za to, že vykázané náklady nebyly s ohledem na dosažený pokrok přiměřené, |
| --- | --- |

—

ve třech případech měla Komise za to, že vykázané náklady nebyly s ohledem na dosažený pokrok přiměřené,

| — | v deseti případech byly výstupy a výsledky projektu šířeny pouze částečně a ve dvou případech žádné šíření výstupů a výsledků projektu neproběhlo. |
| --- | --- |

—

v deseti případech byly výstupy a výsledky projektu šířeny pouze částečně a ve dvou případech žádné šíření výstupů a výsledků projektu neproběhlo.

---

(1)  Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (2007–2013).

(2)  Rámcový program pro výzkum a inovace 2014–2020 (Horizont 2020).

(3)  Vzorek byl podle toho, jak jsme vyhodnotili riziko pro správnost, rozdělen do dvou hlavních vrstev. Do první vrstvy patří vysoce rizikové oblasti (především 7. RP a Horizont 2020) s větším rozsahem auditu a další vysoce rizikové oblasti (jako Nástroj pro propojení Evropy). Druhá vrstva zahrnuje výdaje s malým rizikem, jako jsou správní výdaje a vesmírné programy.

(4)  Při výpočtu míry chyb vycházíme z reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95% mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 0,7 % (dolní hranice) a 3,2 % (horní hranice).

(5)  Zvláštní zpráva č. 28/2018 „Většina zjednodušujících opatření v programu Horizont 2020 usnadnila příjemcům situaci, ale stále existují příležitosti ke zlepšení“.

(6)  Celkem 15 operací obsahovalo jak vyčíslitelné, tak nevyčíslitelné chyby.

(7)  Generální ředitelství pro výzkum a inovace (GŘ RTD), Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) a Výkonná agentura pro malé a střední podniky (EASME).

(8)  Komise u výdajů 7. RP uvádí víceletou reprezentativní míru chyb 5,26 %. Míru zbytkových chyb pak uvádí pouze za každé z příslušných generálních ředitelství; ta se různí, ale vždy přesahuje 2 %.

(9)  Společný auditní útvar Evropské komise pro výdaje z rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont 2020 (CAS), který se nachází v GŘ RTD.

(10)  U dvou z těchto případů, týkajících se projektů fáze 2 nástroje pro malé a střední podniky, se CAS pouze spoléhá na kontrolní postupy ex ante, které provedly jiné útvary Komise.

(11)  Posuzovali jsme výkonnost projektů spolupráce mezi více účastníky a vyřadili jsme operace, jako jsou platby související s mobilitou jednotlivých výzkumných pracovníků.

PŘÍLOHA 5.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI „KONKURENCESCHOPNOST PRO RŮST A ZAMĚSTNANOST“

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací: | 130 | 130 |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB | | |
| Odhadovaná míra chyb | 2,0  % | 4,2  % |
| | Horní hranice míry chyb | 3,2  % | |
| | Dolní hranice míry chyb | 0,7  % | |

2018

2017

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací:

130

130

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

2,0  %

4,2  %

Horní hranice míry chyb

3,2  %

Dolní hranice míry chyb

0,7  %

PŘÍLOHA 5.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBLASTI „KONKURENCESCHOPNOST PRO RŮST A ZAMĚSTNANOST“

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora |
| --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Není relevantní | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2015 | Doporučení 1:

  Komise by spolu s vnitrostátními orgány a nezávislými auditory měla využívat všech dostupných informací k tomu, aby chybám předcházela, odhalovala je a napravovala ještě před proplacením nákladů; | | X | | | | |
| Doporučení 2:

  Komise by měla vydat pokyny pro příjemce o konkrétních rozdílech programu Horizont 2020 ve srovnání se 7. RP a podobnými programy; | X | | | | | |
| Doporučení 3:

  Komise by měla vydat společné pokyny k výdajům na výzkum a inovace určené prováděcím subjektům, aby se příjemcům při uplatňování auditních doporučení o zpětném získání nezpůsobilých nákladů dostávalo stejného zacházení; | X | | | | | |
| Doporučení 4:

  Komise by měla bedlivě monitorovat provádění extrapolovaných oprav v rámci auditů ex post prováděných u nákladů proplacených ze 7. RP. | | X | | | | |
| 2017 | Do konce roku 2018 by Komise měla:

  Doporučení 1:

  u programu Horizont 2020 dále vyjasnit pravidla pro osobní náklady, revidovat metodiku osobních nákladů a dokončit seznam záležitostí týkajících se určitých zemí. | | X | | | | |
| Doporučení 2:

  u Nástroje pro propojení Evropy zvýšit informovanost příjemců o pravidlech způsobilosti, a to zejména vymezením jasného rozdílu mezi zakázkou na provedení a zakázkou na subdodávky; | | X | | | | |
| Doporučení 3:

  urychleně řešit nedostatky zjištěné útvarem interního auditu:






  — | v postupech řízení grantů programu Erasmus+ ze strany agentury EACEA; |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Není relevantní

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2015

Doporučení 1:

Komise by spolu s vnitrostátními orgány a nezávislými auditory měla využívat všech dostupných informací k tomu, aby chybám předcházela, odhalovala je a napravovala ještě před proplacením nákladů;

X

Doporučení 2:

Komise by měla vydat pokyny pro příjemce o konkrétních rozdílech programu Horizont 2020 ve srovnání se 7. RP a podobnými programy;

X

Doporučení 3:

Komise by měla vydat společné pokyny k výdajům na výzkum a inovace určené prováděcím subjektům, aby se příjemcům při uplatňování auditních doporučení o zpětném získání nezpůsobilých nákladů dostávalo stejného zacházení;

X

Doporučení 4:

Komise by měla bedlivě monitorovat provádění extrapolovaných oprav v rámci auditů ex post prováděných u nákladů proplacených ze 7. RP.

X

2017

Do konce roku 2018 by Komise měla:

Doporučení 1:

u programu Horizont 2020 dále vyjasnit pravidla pro osobní náklady, revidovat metodiku osobních nákladů a dokončit seznam záležitostí týkajících se určitých zemí.

X

Doporučení 2:

u Nástroje pro propojení Evropy zvýšit informovanost příjemců o pravidlech způsobilosti, a to zejména vymezením jasného rozdílu mezi zakázkou na provedení a zakázkou na subdodávky;

X

Doporučení 3:

urychleně řešit nedostatky zjištěné útvarem interního auditu:

—

v postupech řízení grantů programu Erasmus+ ze strany agentury EACEA;

| — | v monitorování projektů v oblasti výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

—

v monitorování projektů v oblasti výzkumu a vývoje.

X

---

KAPITOLA 6

Hospodářská, sociální a územní soudržnost

OBSAH

| Úvod | 6.1 –6.12 |
| --- | --- |

| Stručný popis podokruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ | 6.2–6.6 |
| --- | --- |

| Cíle a výdajové nástroje politiky | 6.2 |
| --- | --- |

| Provádění a rámec kontroly a získávání jistoty | 6.3–6.6 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 6.7–6.12 |
| --- | --- |

| Část 1 – Správnost operací | 6.13–6.70 |
| --- | --- |

| Výsledky našeho přezkumu operací a opakovaného provedení auditní práce | 6.14–6.40 |
| --- | --- |

| Nezpůsobilé výdaje a projekty | 6.19–6.24 |
| --- | --- |

| Porušování pravidel vnitřního trhu | 6.25–6.32 |
| --- | --- |

| Nedodržování pravidel upravujících používání finančních nástrojů | 6.33–6.38 |
| --- | --- |

| Neodůvodněné zadržování prostředků EU určených příjemcům vedlo ke zpožděným platbám | 6.39–6.40 |
| --- | --- |

| Naše posouzení práce auditních orgánů | 6.41–6.50 |
| --- | --- |

| Ověřovací práce Komise a její vykazování míry zbytkových chyb ve výročních zprávách o činnosti | 6.51–6.70 |
| --- | --- |

| Ujištění za programové období 2014–2020 | 6.51–6.64 |
| --- | --- |

| Postupy při uzávěrce programů | 6.65–6.70 |
| --- | --- |

| Závěr a doporučení | 6.71–6.77 |
| --- | --- |

| Závěr | 6.71–6.75 |
| --- | --- |

| Doporučení | 6.76–6.77 |
| --- | --- |

| Část 2 – Posouzení výkonnosti projektů | 6.78–6.88 |
| --- | --- |

| Příloha 6.1 – | Výsledky testování operací |
| --- | --- |

Příloha 6.1 –

| Příloha 6.2 – | Informace o opatřeních EU v členských státech |
| --- | --- |

Příloha 6.2 –

| Příloha 6.3 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení |
| --- | --- |

Příloha 6.3 –

Úvod

| 6.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se podokruhu víceletého finančního rámce 1b „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“. Platby, které byly předmětem našeho auditu, se týkají uzávěrky programového období 2007–2013 a provádění programového období 2014–2020. Přehled hlavních činností a výdajů v rámci tohoto podokruhu v roce 2018 je uveden v 
  rámečku 6.1
  . Další informace o základním souboru za rok 2018 jsou uvedeny v bodu 6.7.






  Rámeček 6.1


  Podokruh víceletého finančního rámce 1b „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ – přehled za rok 2018


















  (1) | Částka 47,4 miliardy EUR se skládá z ročních záloh a průběžných plateb za období 2014–2020, které nebyly součástí účetních závěrek/ÚCETNÍ závěrky, z níž vycházely soubory dokumentů k poskytnutí jistoty, které Komise v roce 2018 schválila. V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13) se tyto platby považují za předběžné financování, a nejsou tudíž součástí našeho základního souboru pro výroční zprávu za rok 2018. |
| --- | --- | --- |

6.1.

Rámeček 6.1

Podokruh víceletého finančního rámce 1b „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ – přehled za rok 2018

Image 36

Image 37

(1)

Částka 47,4 miliardy EUR se skládá z ročních záloh a průběžných plateb za období 2014–2020, které nebyly součástí účetních závěrek/ÚCETNÍ závěrky, z níž vycházely soubory dokumentů k poskytnutí jistoty, které Komise v roce 2018 schválila. V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13) se tyto platby považují za předběžné financování, a nejsou tudíž součástí našeho základního souboru pro výroční zprávu za rok 2018.

| Zdroj: | Konsolidovaná účetní závěrka EU za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

Konsolidovaná účetní závěrka EU za rok 2018.

Stručný popis podokruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“

Cíle a výdajové nástroje politiky

| 6.2. | Cílem výdajů v tomto podokruhu je zmenšovat rozdíly ve stupni rozvoje různých členských států a regionů EU a posilovat konkurenceschopnost všech regionů (1). Tyto cíle se realizují pomocí následujících fondů a nástrojů:






  — | Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), jehož cílem je odstraňovat zásadní regionální rozdíly prostřednictvím finanční podpory určené na budování infrastruktury a na produktivní investice do tvorby pracovních míst, především pro podniky; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), jehož cílem je odstraňovat zásadní regionální rozdíly prostřednictvím finanční podpory určené na budování infrastruktury a na produktivní investice do tvorby pracovních míst, především pro podniky;

| — | Fondu soudržnosti (FS), z něhož se v zájmu podpory udržitelného rozvoje financují projekty v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % průměru dosahovaného v EU; |
| --- | --- |

—

Fondu soudržnosti (FS), z něhož se v zájmu podpory udržitelného rozvoje financují projekty v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % průměru dosahovaného v EU;

| — | Evropského sociálního fondu (ESF), jehož cílem je podporovat vysokou úroveň zaměstnanosti a tvorbu většího počtu lepších pracovních míst, včetně opatření prováděných prostřednictvím Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI), která je zaměřena na regiony s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých; |
| --- | --- |

—

Evropského sociálního fondu (ESF), jehož cílem je podporovat vysokou úroveň zaměstnanosti a tvorbu většího počtu lepších pracovních míst, včetně opatření prováděných prostřednictvím Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI), která je zaměřena na regiony s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých;

| — | dalších menších programů, jako je evropský nástroj sousedství, Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) a příspěvek na Nástroj pro propojení Evropy. |
| --- | --- |

—

dalších menších programů, jako je evropský nástroj sousedství, Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) a příspěvek na Nástroj pro propojení Evropy.

Provádění a rámec kontroly a získávání jistoty

| 6.3. | Členské státy zpravidla na začátku každého programového období předkládají víceleté operační programy (OP) na celé období trvání víceletého finančního rámce. Poté, co je Komise schválí, sdílí odpovědnost za provádění operačních programů Komise (2) s členskými státy. Úhrady se příjemcům vyplácejí prostřednictvím orgánů v členských státech a z rozpočtu EU se spolufinancují vzniklé a uhrazené způsobilé náklady na operace schválené v souladu s podmínkami operačního programu. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Cílem revidovaného rámce kontroly a získávání jistoty platného pro programové období 2014–2020 je, aby míra zbytkových chyb (3) u úhrad z operačních programů zůstala pod 2 % prahem významnosti (materiality) stanoveným v nařízení (4). Hlavními prvky revidovaného rámce kontroly a získávání jistoty jsou:






  — | Práce, kterou provedly auditní orgány v souvislosti s výdaji vykázanými v roční účetní závěrce. Výsledkem této práce je výroční kontrolní zpráva, které se poskytuje Komisi jako součást tzv. souboru dokumentů k poskytnutí jistoty, které předkládají členské státy (5). Obsahuje míru zbytkových chyb daného operačního programu (nebo skupiny operačních programů) a výrok auditora o správnosti vykázaných výdajů a účinném fungování řídicích a kontrolních systémů. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

Práce, kterou provedly auditní orgány v souvislosti s výdaji vykázanými v roční účetní závěrce. Výsledkem této práce je výroční kontrolní zpráva, které se poskytuje Komisi jako součást tzv. souboru dokumentů k poskytnutí jistoty, které předkládají členské státy (5). Obsahuje míru zbytkových chyb daného operačního programu (nebo skupiny operačních programů) a výrok auditora o správnosti vykázaných výdajů a účinném fungování řídicích a kontrolních systémů.

| — | Každoroční schválení účetní závěrky. Za tímto účelem provádí Komise hlavně správní kontroly úplnosti a správnosti účetní závěrky, než ji schválí a uvolní částku 10 %, kterou si před tím ponechala jako záruku (6); |
| --- | --- |

—

Každoroční schválení účetní závěrky. Za tímto účelem provádí Komise hlavně správní kontroly úplnosti a správnosti účetní závěrky, než ji schválí a uvolní částku 10 %, kterou si před tím ponechala jako záruku (6);

| — | Následně dokumentární přezkumy každého souboru dokumentů k poskytnutí jistoty a audity správnosti v členských státech, které provádí Komise. Komise tyto kontroly provádí, aby mohla stanovit a potvrdit míry zbytkových chyb vykázané auditními orgány. Ty pak zveřejňuje ve svých výročních zprávách o činnosti za následující rok. |
| --- | --- |

—

Následně dokumentární přezkumy každého souboru dokumentů k poskytnutí jistoty a audity správnosti v členských státech, které provádí Komise. Komise tyto kontroly provádí, aby mohla stanovit a potvrdit míry zbytkových chyb vykázané auditními orgány. Ty pak zveřejňuje ve svých výročních zprávách o činnosti za následující rok.

| 6.5. | Postup, který musí předcházet uzavření operačních programů z programového období 2007–2013, je srovnatelný s postupem popsaným v bodě 6.4, který zahrnuje posouzení souborů dokumentů k poskytnutí jistoty v programovém období 2014–2020. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Rámec kontroly a získávání jistoty jsme podrobně popsali ve výroční zprávě za rok 2017 (7). Viz též
  obrázek 6.1.








  Obrázek 6.1


  Rámec kontroly a získávání jistoty na programové období 2014–2020
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

6.6.

Obrázek 6.1

Rámec kontroly a získávání jistoty na programové období 2014–2020

Image 38

Zdroj:

EÚD.

Rozsah a koncepce auditu

| 6.7. | V roce 2018 schválila Komise účetní závěrky s výdaji 248 ze 419 schválených operačních programů (asi 11,9 miliardy EUR). Tyto účetní závěrky byly součástí 202 souborů dokumentů k poskytnutí jistoty předložených všemi 28 členskými státy za programové období 2014–2020. Komise také uzavřela nebo částečně uzavřela (8) 217 operačních programů (asi 11,7 miliardy EUR) z programového období 2007–2013. Náš kontrolovaný základní soubor (přibližně 23,6 miliardy EUR) se skládal z výdajů zahrnutých do těchto souborů dokumentů k poskytnutí jistoty za účetní období 2016/2017 (období 2014–2020) a z výdajů osvědčených certifikačními orgány a uvedených v závěrečných kontrolních zprávách auditních orgánů za období 2007–2013. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Naším cílem bylo přispět k celkovému prohlášení o věrohodnosti popsaném v 
  příloze 1.1
  . Charakteristiky rámce kontroly a získávání jistoty pro tuto výdajovou oblast jsme zohlednili také proto, že jsme chtěli posoudit, nakolik se můžeme na práci auditních orgánů a Komise spoléhat. Provedli jsme to s ohledem na možné větší využívání jejich práce v budoucnosti a v této souvislosti jsme se snažili také zjistit, kde je potřeba dalšího zlepšení. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Pro
  část 1
  této kapitoly, která se zaměřuje na správnost, jsme v roce 2018 u podokruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ použili koncepci a metody auditu popsané v 
  příloze 1.1
  , abychom prověřili:






  a) | vzorek 220 operací, který byl sestaven tak, aby byl statisticky reprezentativní pro celé rozpětí výdajů spadajících do podokruhu víceletého finančního rámce 1b, které auditní orgány již dříve zkontrolovaly; |
| --- | --- | --- |

6.9.

a)

vzorek 220 operací, který byl sestaven tak, aby byl statisticky reprezentativní pro celé rozpětí výdajů spadajících do podokruhu víceletého finančního rámce 1b, které auditní orgány již dříve zkontrolovaly;

| b) | práci vykonanou auditními orgány s cílem potvrdit informace obsažené ve 24 souborech dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky, a to rovněž na základě uvedeného vzorku 220 operací; |
| --- | --- |

b)

práci vykonanou auditními orgány s cílem potvrdit informace obsažené ve 24 souborech dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky, a to rovněž na základě uvedeného vzorku 220 operací;

| c) | auditní práci Komise provedenou po schválení účetní závěrky, při níž kontrolovala aspekty související se správností souborů dokumentů k poskytnutí jistoty za období 2014–2020; |
| --- | --- |

c)

auditní práci Komise provedenou po schválení účetní závěrky, při níž kontrolovala aspekty související se správností souborů dokumentů k poskytnutí jistoty za období 2014–2020;

| d) | práci Komise při přezkoumávání a potvrzování míry chyb vykázané v souborech dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky. Dále jsme se zabývali tím, zda jsou informace o správnosti ve výročních zprávách o činnosti GŘ REGIO a GŘ EMPL relevantní a spolehlivé a zda jsou uvedeny ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti. |
| --- | --- |

d)

práci Komise při přezkoumávání a potvrzování míry chyb vykázané v souborech dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky. Dále jsme se zabývali tím, zda jsou informace o správnosti ve výročních zprávách o činnosti GŘ REGIO a GŘ EMPL relevantní a spolehlivé a zda jsou uvedeny ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti.

| 6.10. | Vzorek jsme vybírali ve dvou etapách. Nejdříve jsme vybrali 24 souborů dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky (15 z programového období 2014–2020 a devět z programového období 2007–2013), které se vztahovaly na 53 ze 465 operačních programů, které Komise v roce 2018 vypořádala z rozpočtu EU. Z těchto operačních programů jsme následně vybrali operace, které auditní orgány již dříve zkontrolovaly.
  Příloha 6.2
  uvádí rozdělení kontrolovaného vzorku podle jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Letos jsme provedli tutéž auditní práci, kterou jsme podrobně popsali ve výroční zprávě za rok 2017 (9). |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Pro
  část 2
  této kapitoly jsme posuzovali systémy členských států pro měření a vykazování výkonnosti. Rovněž jsme kontrolovali, jak auditní orgány a Komise zajišťovaly dostatečnost a spolehlivost údajů o výkonnosti. Pokud jsme opakovaně prováděli audity fyzicky dokončených operací, posuzovali jsme také, nakolik orgány vykazovaly plnění cílů stanovených pro ukazatele výstupů a výsledků. |
| --- | --- |

6.12.

Část 1 – Správnost operací

| 6.13. | Tato část kapitoly obsahuje tři pododdíly. První se týká našeho testování letošního vzorku 220 operací, přičemž jeho cílem bylo poskytnout přehled hlavních zdrojů chyb a materiál pro celkové prohlášení o věrohodnosti. Druhý pododdíl je věnován našemu posouzení práce auditních orgánů a třetí se zaměřuje na práci Komise. Na základě výsledků ve všech pododdílech se můžeme vyslovit k informacím o správnosti obsaženým ve výročních zprávách o činnosti příslušných dvou generálních ředitelství a ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti. |
| --- | --- |

6.13.

Výsledky našeho přezkumu operací a opakovaného provedení auditní práce

| 6.14. | Přehled výsledků našeho testování operací uvádí
  příloha 6.1
  . Ve 220 operacích, které jsme kontrolovali, jsme našli a vyčíslili 36 chyb, na něž auditní orgány nepřišly. Při zohlednění 60 chyb, které auditní orgány zjistily, a oprav (v celkové výši 314 milionů EUR za obě programová období), které uplatnily orgány odpovědné za programy, odhadujeme míru chyb na 5,0 % (10). Počet a dopad chyb, které jsme zjistili u operací v období 2014–2020, byl vyšší než u operací týkajících se uzávěrky období 2007–2013. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Auditní orgány vykázaly v souborech dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky u 220 operací v našem vzorku 60 vyčíslitelných chyb, které se týkaly hlavně nezpůsobilých nákladů (37) a veřejných zakázek (18) (11) a dále chybějící základní dokumentace (3). |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Členské státy uplatnily finanční opravy, které podle potřeby extrapolovaly, aby míra zbytkových chyb klesla pod 2 % práh významnosti (materiality). |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | V 
  rámečku 6.2
  jsou zjištěné chyby rozděleny podle jednotlivých kategorií. Chyby jsou v něm rozděleny i podle zdroje všech zjištěných chyb, tj. včetně chyb, které vykázaly auditní orgány u operací, jež jsme kontrolovali. K našemu odhadu míry chyb přispěly nejvíce nezpůsobilé náklady následované nedodržováním předpisů o státní podpoře a veřejnými zakázkami. Další informace o těchto chybách jsou uvedeny v bodech 6.19–6.40.






  Rámeček 6.2


  „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“– rozdělení chyb
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

6.17.

Rámeček 6.2

„Hospodářská, sociální a územní soudržnost“– rozdělení chyb

Image 39

Zdroj:

EÚD.

| 6.18. | Počet a dopad zjištěných chyb svědčí o tom, že nedostatky ve správnosti výdajů vykazovaných řídicími orgány přetrvávají. Toto zjištění potvrzuje výsledky auditů souladu s předpisy provedených v roce 2018 Komisí, která v pěti z 26 případů konstatovala, že v klíčovém požadavku 4, který se týká adekvátních řídicích kontrol, jsou závažné nedostatky. |
| --- | --- |

6.18.

Nezpůsobilé výdaje a projekty

| 6.19. | Když orgány členských států předkládají Komisi výkazy výdajů, osvědčují, že tyto výdaje vznikly v souladu s řadou konkrétních ustanovení, která jsou uvedena ve vnitrostátních či unijních předpisech, a že podpora byla poskytnuta příjemcům nebo na operace, které splňovaly požadavky operačních programů na způsobilost. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Nezpůsobilé výdaje a projekty jsou hlavním zdrojem chyb u EFRR/FS i ESF. U 7 % operací, které jsme kontrolovali, jsme zjistili, že projekty nebyly v souladu s pravidly způsobilosti stanovenými buďto EU, nebo členským státem. Na tyto chyby připadá 44 % všech vyčíslitelných chyb, tedy přibližně 1,9 procentního bodu odhadované míry chyb. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Hlavními příčinami nezpůsobilých výdajů byly projektové činnosti nebo účastníci, kteří nesplňovali pravidla způsobilosti. Tímto způsobem byla postižena polovina operací, v nichž jsme nalezli nezpůsobilé výdaje, a na tyto operace připadalo 21 % odhadované míry chyb. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Podle pravidel EU mohou být výdaje na DPH spolufinancovány, pouze pokud se nejedná o DPH s nárokem na odpočet podle vnitrostátní legislativy o DPH. Podobně jako v minulém roce jsme ve čtyřech operačních programech našli 11 projektů, u nichž orgány členských států vykázaly vratnou DPH jako způsobilý výdaj. Osm z těchto chyb vzniklo v Polsku, jak jsme uvedli v poslední výroční zprávě. Ve všech těchto případech auditní orgány interpretovaly pravidla způsobilosti chybně a nenahlásily žádnou nesprávnost. Těchto osm chyb jsme nevyčíslovali, protože Komise uplatnila finanční opravy. Další informace o tomto tématu jsme předložili v rychlém přezkumu o DPH (12), v němž jsme také vysvětlili, že vracení DPH je častým zdrojem chyb, neboť pravidla se často uplatňují nejednotně. |
| --- | --- |

6.22.

Zjednodušující opatření mohla zabránit nesprávnostem

| 6.23. | Významným zdrojem složitosti pro příjemce jsou případy, kdy vnitrostátní požadavky na způsobilost jdou nad rámec toho, co vyžadují předpisy EU (13). Třem chybám, které jsme objevili, bylo možno zamezit, pokud by orgány členských států nevymezily tak složité vlastní podmínky způsobilosti (viz příklad v 
  rámečku 6.3
  ).






  Rámeček 6.3


  Složité vnitrostátní podmínky způsobilosti — příklad






  Pravidla způsobilosti jednoho polského operačního programu obsahovala podmínku zakazující čerpat grant EU, pokud jiný subjekt vykonává tentýž druh podnikatelské činnosti ve stejných prostorách. Tento požadavek, který jde nad rámec nařízení EU, se opakoval i v grantové dohodě.
  Jelikož příjemce, který byl právníkem, zahájil svou činnost v týchž prostorách jako jiná právní kancelář, neměl projekt nárok na spolufinancování.
  Složité vnitrostátní podmínky způsobilosti jsme zjistili i v Německu. |
| --- | --- |

6.23.

Rámeček 6.3

Složité vnitrostátní podmínky způsobilosti — příklad

Pravidla způsobilosti jednoho polského operačního programu obsahovala podmínku zakazující čerpat grant EU, pokud jiný subjekt vykonává tentýž druh podnikatelské činnosti ve stejných prostorách. Tento požadavek, který jde nad rámec nařízení EU, se opakoval i v grantové dohodě.

Jelikož příjemce, který byl právníkem, zahájil svou činnost v týchž prostorách jako jiná právní kancelář, neměl projekt nárok na spolufinancování.

Složité vnitrostátní podmínky způsobilosti jsme zjistili i v Německu.

| 6.24. | Na druhé straně zjednodušením, které může snížit administrativní zátěž příjemců, je využívání zjednodušeného vykazování nákladů. Pokud jsme prověřovali operace, u nichž se používá zjednodušené vykazování nákladů, zjistili jsme, že jsou méně náchylné k chybám. Konstatujeme však, že v případech, v nichž by zjednodušené vykazování nákladů mohlo být na místě, se stále využívá v omezeném rozsahu. |
| --- | --- |

6.24.

Porušování pravidel vnitřního trhu

| 6.25. | Tento rok jsme zjistili 16 porušení pravidel vnitřního trhu, z nichž osm jsme vyčíslili. Porušení v roce 2018 souvisela hlavně se zadáváním veřejných zakázek a státní podporou. |
| --- | --- |

6.25.

Přes mnohé opravy zůstávají veřejné zakázky významným zdrojem chyb

| 6.26. | Postupy pro zadávání veřejných zakázek představují klíčový nástroj hospodárného a účinného vynakládání veřejných prostředků a vytváření vnitřního trhu. Tento rok jsme prověřovali 129 zadávacích řízení na stavební práce, služby a dodávky. Převážná většina těchto řízení se týkala projektů spolufinancovaných z operačních programů v rámci EFRR/FS, které jsou náchylnější k chybám. |
| --- | --- |

6.26.

| 6.27. | Auditní orgány během své práce odhalily v operacích, které jsme prověřovali, 18 případů nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek, které se týkaly neprovedení zadávacích řízení, nesprávně uplatněných výběrových kritérií a nedostatků v zadávací dokumentaci. Orgány systematicky uplatňovaly opravy na základě paušální částky v rozsahu od 5 % do 100 %, jak stanoví pokyny Komise (14). |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | U devíti zadávacích řízení jsme zaznamenali případy nesouladu s předpisy EU i vnitrostátními předpisy pro zadávání veřejných zakázek, které auditní orgány neodhalily (viz
  rámeček 6.4
  ). Většina chyb, které jsme zjistili, se týkala zakázek s hodnotou vyšší, než jsou limity EU (15). Dvě byly závažná porušení, v nichž byla bezdůvodně omezena hospodářská soutěž, a tato porušení jsme vyhodnotili jako vyčíslitelné chyby. Připadalo na ně 6 % všech vyčíslitelných chyb, jež jsme zjistili, tedy přibližně 0,7 procentního bodu odhadované míry chyb. Další chyby v zadávání veřejných zakázek se týkaly nedodržení podmínek pro zveřejňování a transparentnost.






  Rámeček 6.4


  Příklad porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek






  Během programového období 2007–2013 příjemce, kterým byl orgán veřejné správy v Itálii, udělil soukromé společnosti tříletou zakázku. Sjednané služby spočívaly v monitorování, řízení, vykazování a provádění oprav. Ve shodě s podmínkami oznámení o zadávacím řízení příjemce následně prodloužil smlouvu o další tři roky. Na konci druhého období příjemce požádal poskytovatele o další služby a podepsal novou smlouvu na dalších 15 měsíců. Dodatečné služby bylo možno předvídat a poskytnout je byly schopny i jiné společnosti na trhu. Vzhledem k tomu, že zakázka na dodatečné služby byla udělena bez zadávacího řízení, náklady nemohly být spolufinancovány z EU.
  Auditní orgán chybně nenašel v postupu příjemce žádnou nesrovnalost.
  Další případ zadávacího řízení s nesrovnalostmi jsme zjistili v Maďarsku. |
| --- | --- |

6.28.

Rámeček 6.4

Příklad porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek

Během programového období 2007–2013 příjemce, kterým byl orgán veřejné správy v Itálii, udělil soukromé společnosti tříletou zakázku. Sjednané služby spočívaly v monitorování, řízení, vykazování a provádění oprav. Ve shodě s podmínkami oznámení o zadávacím řízení příjemce následně prodloužil smlouvu o další tři roky. Na konci druhého období příjemce požádal poskytovatele o další služby a podepsal novou smlouvu na dalších 15 měsíců. Dodatečné služby bylo možno předvídat a poskytnout je byly schopny i jiné společnosti na trhu. Vzhledem k tomu, že zakázka na dodatečné služby byla udělena bez zadávacího řízení, náklady nemohly být spolufinancovány z EU.

Auditní orgán chybně nenašel v postupu příjemce žádnou nesrovnalost.

Další případ zadávacího řízení s nesrovnalostmi jsme zjistili v Maďarsku.

Čtyři projekty byly nezpůsobilé kvůli porušení pravidel státní podpory

| 6.29. | Pokud není státní podpora pod limitem de minimis, je v zásadě neslučitelná s vnitřním trhem, protože může narušit obchod mezi členskými státy. Z tohoto pravidla však existují výjimky, zejména pokud se na projekt vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách (16). Členské státy musí oznámit ostatní případy státní podpory Komisi, aby mohla posoudit její slučitelnost. |
| --- | --- |

6.29.

| 6.30. | Letos jsme našli sedm projektů EFRR ve Španělsku, Francii a Portugalsku, které porušily pravidla EU pro státní podporu. Domníváme se, že pět z těchto projektů, všechny v Portugalsku, mělo získat méně veřejných prostředků EU anebo členského státu nebo neměly získat žádné. Tyto chyby se na odhadované míře chyb podílejí přibližně 1,6 procentního bodu. |
| --- | --- |

6.30.

| 6.31. | Tři z těchto pěti vyčíslených zjištění ohledně financování státní podpory se týkají chybějícího motivačního efektu a poukazují na systémový nedostatek. Pravidla EU vychází z předpokladu, že státní podpora by měla být povolena jen tehdy, přispívá-li na činnosti, které by se jinak neuskutečnily. Tento motivační účinek se automaticky předpokládá u projektů spadajících pod obecné nařízení o blokových výjimkách, pokud práce začnou po datu žádosti o financování (17). |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Komise již dříve nalezla několik operací, v nichž se tato chyba vyskytla. Řídicí orgán příslušného operačního programu operace, v nichž Komise tuto chybu odhalila, vyloučil z účetní závěrky (18). Komise i řídicí orgány si byly vědomy, že se jedná o systémovou chybu. Přestože členské státy změnily své předpisy tak, aby byly v souladu s pravidly EU a zamezilo se dalším nesrovnalostem, nikdo neprovedl dostatečná nápravná opatření, aby se tyto chyby v účetní závěrce za období 2016/2017 odstranily nebo aby se jejich možný dopad vyvážil odpovídající finanční opravou. Po změně předpisů Komise účetní závěrky schválila. |
| --- | --- |

6.32.

Nedodržování pravidel upravujících používání finančních nástrojů

Nesprávné výplaty z finančních nástrojů přispěly k odhadované míře chyb méně než v roce 2017

| 6.33. | Do konce účetního období 2016/2017 bylo na finanční nástroje vyplaceno 2,9 miliardy EUR, z toho bylo od 1. července 2016 do 30. června 2017 vykázáno 2,3 miliardy EUR (17 % celkového vyplaceného spolufinancování EU). Během účetního období 2016/2017 bylo konečným příjemcům vyplaceno 1,3 miliardy EUR (43 %). |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Náš audit se týkal prostředků vyplaceným na pět finančních nástrojů (dva z programového období 2014–2020 a tři z programového období 2007–2013). Prověřovali jsme 30 záruk a 100 úvěrů z těchto pěti nástrojů na úrovni finančních zprostředkovatelů. Letos jsme zjistili 14 případů nezpůsobilých výplat konečným příjemcům, které souvisely se třemi nástroji, které jsme kontrolovali. Týkaly se nezpůsobilých úvěrů či nezpůsobilých konečných příjemců a zrušených výplat, které členské státy nesprávně vykázaly jako uhrazené. Jelikož podíl finančních nástrojů v kontrolovaném základním souboru byl v roce 2018 nižší než v roce 2017, podílely se tyto chyby na odhadované míře chyb za rok 2018 v menším rozsahu (19). |
| --- | --- |

6.34.

| 6.35. | Informace o výkonnosti finančního nástroje a skutečném čerpání prostředků (tj. způsobilé výdaje při uzávěrce) vychází z údajů vykazovaných členskými státy. Přestože se Komise v posledních letech výrazně snaží kvalitu údajů zlepšit, ve zprávách o plnění stále nacházíme nepřesnosti. V roce 2018 tomu tak bylo u dvou z pěti finančních nástrojů, jež jsme prověřovali (u jednoho z každého období). V jednom případě vykázal správce fondů dva zrušené úvěry jako vyplacené prostředky, což vedlo k nezpůsobilým výdajům. |
| --- | --- |

6.35.

Byla snaha zabývat se nedostatky v auditních mechanismech finančních nástrojů, které spravuje skupina EIB, avšak tyto nedostatky nebyly zcela vyřešeny

| 6.36. | V roce 2017 jsme upozornili, že je třeba výrazně zlepšit auditní mechanismy finančních nástrojů, které spravuje skupina EIB, a poukázali jsme na to, že auditní orgány nemají právo provádět ověřování na místě, aby získaly jistotu o správnosti na úrovni finančních zprostředkovatelů. Komise naše doporučení v tomto ohledu přijala a uvedla, že bude provedeno tím, že vstoupí v platnost souhrnné nařízení. |
| --- | --- |

6.36.

| 6.37. | Vzhledem k závažnosti tohoto problému a jeho horizontálnímu dopadu na všechny finanční nástroje spravované skupinou EIB Group jsme svoje doporučení z minulého roku dále sledovali. |
| --- | --- |

6.37.

| 6.38. | Souhrnné nařízení zavedlo nový požadavek (20), aby auditní orgány prováděly audity systémů a operací finančních nástrojů na úrovni finančních zprostředkovatelů, včetně finančních nástrojů spravovaných skupinou EIB. Konečný přijatý text vylučuje programy iniciativy na podporu malých a středních podniků zřízené před 2. srpnem 2018. Vzhledem k tomu, že všech šest dosud schválených programů iniciativy na podporu malých a středních podniků bylo schváleno před tímto datem, nebyly odpovídající auditní mechanismy zatím nastaveny u všech. |
| --- | --- |

6.38.

Neodůvodněné zadržování prostředků EU určených příjemcům vedlo ke zpožděným platbám

| 6.39. | Předpisy EU obvykle vyžadují, aby orgány členských států vyplatily příjemcům celý veřejný příspěvek (včetně podpory EU) nejpozději 90 dní poté, co příjemce předloží žádost o platbu, pokud neexistují určité podmínky pro přerušení platby (21). Ve dvou členských státech řídicí orgány toto pravidlo nedodržely u šesti z 220 operací, jež jsme kontrolovali. |
| --- | --- |

6.39.

| 6.40. | Ve čtyřech případech v Německu jediný příjemce obdržel celou částku až poté, co byla Komisi zaslána účetní závěrka za období 2016/2017 (osm měsíců po konci účetního období). Ve dvou případech byly částky splatné ještě v době našeho auditu. Ve Francii a Německu má tato praxe do určité míry kompenzovat dopad toho, že Komise si až do schválení účetní závěrky ponechává 10 %, tím, že se neoprávněně zadržuje totéž procento z úhrad určených příjemcům. |
| --- | --- |

6.40.

Naše posouzení práce auditních orgánů

| 6.41. | Práce auditních orgánů je zásadně důležitou složkou rámce kontroly a získávání jistoty v oblasti výdajů na soudržnost. Náš přezkum jejich práce je součástí procesu, který může znamenat, že v budoucnosti budeme model míry jistoty Komise více využívat. V tomto roce jsme posuzovali práci 15 ze 126 auditních orgánů. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | U všech souborů dokumentů k poskytnutí jistoty nebo týkajících se uzávěrky, které jsme ověřovali, auditní orgány nahlásily míru zbytkových chyb nižší než 2 %. Na tuto míru měly vliv chyby, které auditní orgány neodhalily či nenapravily. Komise na základě vlastní práce vykázala míru zbytkových chyb vyšší než 2 % u čtyř souborů dokumentů k poskytnutí jistoty v našem vzorku. Další chyby, které jsme odhalili ve vzorku operací prověřovaných auditními orgány ve 24 souborech dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky, nám poskytly dostatečné důkazní informace, z nichž jsme vyvodili závěr, že míra zbytkových chyb u dalších čtyř z 15 souborů dokumentů k poskytnutí jistoty za období 2014–2020 a jednoho z devíti souborů dokumentů týkajících se uzávěrky za období 2007–2013 přesahovala 2 %. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | V roce 2018 auditní orgány poprvé informovaly o chybách na základě společné typologie, na níž se Komise shodla s členskými státy (22).
  Rámeček 6.5
  ukazuje srovnání typů chyb, které nejčastěji vykazovaly auditní orgány, a dodatečných chyb, které nejčastěji nalézala Komise a Účetní dvůr. Z výsledků plyne, že nejběžnějšími typy nesrovnalostí vykázaných každým kontrolním subjektem jsou nezpůsobilé výdaje a veřejné zakázky. Ukazují však také, že přes mnoho nesrovnalostí zjištěných auditními orgány se v projektech, které jsme kontrolovali, nadále vyskytují chyby, které v dřívější fázi nebyly odhaleny či napraveny na žádném stupni vnitřní kontroly (příklad je uveden v bodě 6.32).






  Rámeček 6.5


  Nejčastější typy chyb zjištěných auditními orgány
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

6.43.

Rámeček 6.5

Nejčastější typy chyb zjištěných auditními orgány

Image 40

Zdroj:

EÚD.

Nedostatky ve výběru vzorků v některých auditních orgánech měly vliv na reprezentativnost

| 6.44. | Vzhledem k vysokému počtu operací, které se spolufinancují v každém operačním programu, musí auditní orgány k získání výroku o způsobilosti výdajů vybírat ke kontrole vzorek. Aby byly výsledky spolehlivé, musí být vzorky reprezentativní pro kontrolovaný základní soubor a měly by být založeny na statisticky platné metodice (23). Metodiku pro výběr vzorků jsme ověřovali na 24 kontrolovaných souborech dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky. |
| --- | --- |

6.44.

| 6.45. | V šesti z 24 souborů dokumentů, které jsme kontrolovali (čtyři se vztahují k období 2014–2020), jsme zaznamenali nedostatky, jako je nedostatečná velikost vzorku, přílišné zastoupení určitých operací a nesprávné uplatnění parametrů pro výběr vzorku. Dva z těchto nedostatků do určité míry ovlivnily reprezentativnost vzorků, a tím i správnost nahlášené příslušné míry zbytkových chyb. Příklad je uveden v 
  rámečku 6.6
  .






  Rámeček 6.6


  Nedostatky v sestavování vzorku






  GŘ EMPL zjistilo nedostatky v metodě sestavování vzorku pro jeden operační program v Německu: upozornilo, že jedno opatření bylo vzhledem ke své váze v celkovém základním souboru ve vzorku značně nadměrně zastoupeno. S tímto stanoviskem se ztotožňujeme a domníváme se, že tento postup ovlivnil reprezentativnost vykázaných výdajů ve vzorku. |
| --- | --- |

6.45.

Rámeček 6.6

Nedostatky v sestavování vzorku

GŘ EMPL zjistilo nedostatky v metodě sestavování vzorku pro jeden operační program v Německu: upozornilo, že jedno opatření bylo vzhledem ke své váze v celkovém základním souboru ve vzorku značně nadměrně zastoupeno. S tímto stanoviskem se ztotožňujeme a domníváme se, že tento postup ovlivnil reprezentativnost vykázaných výdajů ve vzorku.

Přes zlepšení přetrvávají ve způsobu, jakým auditní orgány dokumentují svou práci, nedostatky

| 6.46. | Mezinárodní auditorské standardy vyžadují, aby auditoři dokumentovali svoje kontroly a jasně označili všechny dokumenty, které jsou v souvislosti s kontrolovanými výdaji nejrelevantnější. To jim umožňuje odpovídat se ze své práce a interním nebo externím ověřovatelům to pomáhá dospět k závěru o rozsahu a dostatečnosti kontrol. Nedostatečné nebo nepřiměřené otázky či odpovědi v kontrolních seznamech zvyšují riziko, že nezpůsobilé výdaje nebudou odhaleny. Riziko se dále zvyšuje, má-li auditní orgán k související dokumentaci jen omezený přístup, jak jsme zjistili v případě, kdy musela být uplatněna složitá pravidla mezinárodní organizace pro zadávání zakázek. |
| --- | --- |

6.46.

| 6.47. | Na základě přezkumu práce auditních orgánů jsme byli schopni dospět k závěru o 156 z 220 operací ve vzorku (71 %). Nedostatky v rozsahu, kvalitě anebo dokumentaci této práce, které vyžadovaly opakované provedení příslušných auditorských postupů, jsme zjistili v 64 operacích (29 %). Tyto nedostatky se objevily ve 14 z 24 kontrolovaných souborů dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky. U 48 operací (22 % z celkového počtu) nedostatky znamenaly, že jsme museli příjemce navštívit. U 24 z 64 operací (v 13 souborech dokumentů k poskytnutí jistoty/týkajících se uzávěrky), u nichž jsme opakovaně provedli audit, jsme našli vyčíslitelné chyby, jež auditní orgán předtím nezjistil. |
| --- | --- |

6.47.

| 6.48. | Naše výsledky se ve srovnání s minulým rokem, kdy jsme museli opakovaně provést více než polovinu auditorských postupů, z toho třetinu z nich přímo u příjemců, zlepšily. Zaznamenali jsme také správné postupy, pokud jde o to, jak auditní orgány dokumentovaly svou práci (viz
  rámeček 6.7
  ).






  Rámeček 6.7


  Správné postupy v práci auditního orgánu






  V kontrolních seznamech litevského auditního orgánu na období 2014–2020 se obšírně vysvětluje rozsah auditu. Auditoři mají v kontrolních seznamech popsat, jakou činnost provedli, a podrobně uvést kontrolované položky. Kontrolní seznamy nám jako externímu ověřovateli umožnily dospět k vlastním závěrům téměř výhradně na základě této dokumentace. |
| --- | --- |

6.48.

Rámeček 6.7

Správné postupy v práci auditního orgánu

V kontrolních seznamech litevského auditního orgánu na období 2014–2020 se obšírně vysvětluje rozsah auditu. Auditoři mají v kontrolních seznamech popsat, jakou činnost provedli, a podrobně uvést kontrolované položky. Kontrolní seznamy nám jako externímu ověřovateli umožnily dospět k vlastním závěrům téměř výhradně na základě této dokumentace.

Nesprávné zpracování chyb čtyřmi auditními orgány mělo dopad na míru chyb, kterou vykázaly

| 6.49. | Správný výpočet a spolehlivost míry zbytkových chyb závisí kromě jiného na tom, jak se nakládá se zjištěnými chybami. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | U sedmi operací jsme zjistili, že auditní orgán sice nesrovnalost odhalil, avšak tuto informaci při výpočtu míry chyb použil nesprávně (viz kategorie „Ostatní“v 
  rámečku 6.2
  ). Podobné příklady, včetně toho, že byla nesprávně vypočítána chyba nebo nesrovnalost nebyla vykázána vůbec, vedly k tomu, že auditní orgán míru chyb příslušných operací podhodnotil, což také přispělo k naší odhadované míře chyb. |
| --- | --- |

6.50.

Ověřovací práce Komise a její vykazování míry zbytkových chyb ve výročních zprávách o činnosti

Ujištění za programové období 2014–2020

| 6.51. | Výroční zprávy o činnosti jsou hlavním nástrojem Komise, jehož prostřednictvím prohlašuje, zda má přiměřenou jistotu, že kontrolní postupy členských států zajišťují legalitu a správnost výdajů. |
| --- | --- |

6.51.

Komise zlepšila svůj mechanismus pro podávání zpráv o správnosti

| 6.52. | Minulý rok jsme upozornili, že požadavky na vykazování ve výročních zprávách o činnosti nebyly dostatečně přizpůsobeny rámci kontroly a získávání jistoty na období 2014–2020 (24). Ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018 Komise aktualizovala svůj klíčový ukazatel výkonnosti (KUV) pro správnost a vypočetla míru zbytkových chyb za účetní období 2016/2017. Klíčový ukazatel výkonnosti se vztahuje na výdaje, pro něž Komise mohla získat nezbytnou jistotu od auditních orgánů a na základě svých vlastních kontrol správnosti. Vyvažuje také dopad záloh vyplacených na finanční nástroje. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | Obě generální ředitelství vykázala klíčový ukazatel výkonnosti nižší než 2 %. Jelikož o výsledcích auditu několika operačních programů se stále diskutovalo (viz bod 6.64), obě generální ředitelství rovněž prezentovala míru zbytkových chyb při nejhorším možném scénáři přesahující 2 % práh významnosti (materiality) (25). |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Příslušní generální ředitelé předložili prohlášení o věrohodnosti k výdajům vzniklým během roku 2018. K tomuto účelu generální ředitelství odhadla rizikovou částku na základě potvrzené míry zbytkových chyb za účetní období 2016/2017, nebo míry vykázané auditními orgány za účetní období 2017/2018, podle toho, která byla vyšší. Pokud nebyl za účetní období 2016/2017 předložen soubor dokumentů k poskytnutí jistoty, použila se míra zbytkových chyb buďto 2 %, nebo ta, která byla vykázána za období 2017/2018, podle toho, která byla vyšší. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | Jak to vyžaduje finanční nařízení, údaje za rok 2018 obsahují výdaje, které neprošly celým cyklem kontrol (26). K tomu dojde až v roce 2020. |
| --- | --- |

6.55.

| 6.56. | Informace o „Hospodářské, sociální a územní soudržnosti“ ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti za rok 2018 vycházejí z odhadů rizikových částek dvou uvedených generálních ředitelství. Komise tedy vykázala celkovou rizikovou částku v době platby, vypočtenou z příslušných výdajů za rok 2018 (viz též body 6.54 a 6.55), ve výši 1,7 % (27). Tento údaj je dle našeho názoru podhodnocením míry nesprávností. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | V 
  rámečku 6.8
  uvádíme přehled míry zbytkových chyb za účetní období 2016/2017 a odhadované riziko za příslušné výdaje roku 2018 vykázané ve výročních zprávách o činnostech za rok 2018 za programové období 2014–2020.






  Rámeček 6.8


  Přehled informací ve výročních zprávách o činnosti za programové období 2014–2020
















  Zdroj: | EÚD na základě výroční zprávy o činnosti GŘ REGIO a GŘ EMPL za rok 2018. |
| --- | --- | --- |

6.57.

Rámeček 6.8

Přehled informací ve výročních zprávách o činnosti za programové období 2014–2020

Image 41

Zdroj:

EÚD na základě výroční zprávy o činnosti GŘ REGIO a GŘ EMPL za rok 2018.

Audity souladu s předpisy pomáhají Komisi posoudit správnost výdajů, avšak míru zbytkových chyb vykázanou jako klíčový ukazatel výkonnosti lze pouze pokládat za minimum

| 6.58. | Komise provádí audity souladu s předpisy, při nichž přezkoumává a posuzuje spolehlivost práce auditních orgánů. Cílem je získat přiměřenou jistotu, že žádné závažné nedostatky v řídicích a kontrolních systémech nezůstanou neodhaleny, nevykázány, a tedy nenapraveny, jakmile je účetní závěrka předložena Komisi. |
| --- | --- |

6.58.

| 6.59. | Komisi vybírá operační programy pro audity souladu s předpisy na základě ročního vyhodnocení rizika. Přednost dostávají programy s vysokým vyhodnoceným rizikem, a tudíž s vysokou pravděpodobností závažných (materiálních) chyb. |
| --- | --- |

6.59.

| 6.60. | V roce 2018 u 202 souborů dokumentů k poskytnutí jistoty za účetní období 2016/2017 provedla Komise 26 auditů souladu s předpisy. Audity se týkaly 193 operací (včetně čtyř návštěv u příjemců) a 25 souborů dokumentů k poskytnutí jistoty ve 13 členských státech. Přezkoumali jsme osm auditů Komise v osmi členských státech. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.61. | Komise v návrzích zpráv o 21 (81 %) ze svých 26 auditů souladu s předpisy dospěla Komise k závěru, že míra chyb uvedená ve výroční kontrolní zprávě auditního orgánu byla podhodnocena. Ze 14 (54 %) z těchto auditů vyplynula míra chyb vyšší než 2 %. |
| --- | --- |

6.61.

| 6.62. | Postup Komise pro výběr operačních programů založený na riziku není koncipován tak, aby vedl k celkové míře zbytkových chyb vykázané jako klíčový ukazatel výkonnosti. Komise nemůže výsledky svých auditů souladu s předpisy přenášet na operační programy, u nichž provedla pouze dokumentární přezkum. Operační programy, které nebyly k auditu souladu s předpisy vybrány, s sebou nesou přirozené auditní riziko neodhalených chyb. Celková míra zbytkových chyb prezentovaná Komisí jako klíčový ukazatel výkonnosti by se tudíž měla pokládat za minimální míru. |
| --- | --- |

6.62.

| 6.63. | Postupy Komise stanoví, že když vybírá operační program k auditu souladu s předpisy, audity operací mohou být vybrány k opakovanému provedení na základě náhodného výběru vzorku, na základě rizika nebo kombinace obojího. Komise však v žádném případě výsledky svých auditů neextrapoluje. Přepočítaná míra chyb operačního programu, která přispívá ke klíčovému ukazateli výkonnosti, je také jen minimální hodnotou. |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | V odpovědi na naši výroční zprávu za rok 2017 (28) vyjádřila Komise vůli dokončit svou práci na správnosti výdajů do devíti měsíců. Z osmi auditů souladu s předpisy, které jsme přezkoumávali, byl do května 2019 dokončen jen jeden. Chyby, jež Komise zjistila, a míra zbytkových chyb, kterou oznámila, se mohou ještě změnit po řízení o sporných otázkách s členskými státy o záležitostech, mezi něž patří výsledky dodatečného ověřování vyžádaného od auditních orgánů. Ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018 generální ředitelství uvádějí, že spolehlivost míry chyb se může dále posuzovat i v následných letech. To znamená, že závěr Komise za účetní období 2016/2017 ještě není konečný. |
| --- | --- |

6.64.

Postupy při uzávěrce programů

Období 2007–2013

| 6.65. | K programovému období 2007–2013 předkládaly členské státy Komisi soubor dokumentů týkajících se uzávěrky ve lhůtě do 31. března 2017 (29). Do konce roku 2018 vypořádala Komise zbývající závazky EU u 358 ze 440 operačních programů. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | V roce 2018 Komise uzavřela pouze operační programy (nebo jejich části), u nichž měla jistotu, že míra zbytkových chyb je pod hranicí významnosti (materiality). Avšak u jednoho z devíti souborů dokumentů týkajících se uzávěrky, jež jsme prověřovali, jsme zjistili další chyby, které měly významný (materiální) dopad na míru zbytkových chyb u nerozporovaných výdajů (naše přepočtená míra překročila 2 %). |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | U jednoho maďarského souboru dokumentů týkajících se uzávěrkyKomise jistila několik problémů, které nebylo možno vyřešit. Zjistili jsme, že dopad možných nesprávností nebyl zohledněn jednotným způsobem. Existuje riziko, že konečný zůstatek obsahuje nesprávné částky. |
| --- | --- |

6.67.

Období 2014–2020

| 6.68. | Rámec kontroly a získávání jistoty stanovený na programové období 2014–2020 má zjednodušit uzavírání operačních programů zavedením postupu pro roční ověřování a schvalování účetní závěrky, který obsahuje aspekty správnosti. Nařízení o společných ustanoveních určuje každému programovému orgánu v členských státech a Komisi zvláštní úlohu při přípravě roční účetní závěrky a kontrole a potvrzování platnosti finančních informací prezentovaných v souborech dokumentů, která zahrnuje posouzení spolehlivosti míry zbytkových chyb. Současně článek 148 nařízení stanoví kratší dobu uchovávání dokladů, hlavně pro malé operace, než bylo požadováno v programovém období 2007–2013. |
| --- | --- |

6.68.

| 6.69. | Podle nařízení o společných ustanoveních musí každý členský stát při uzavírání operačních programů na období 2014–2020 předložit závěrečnou zprávu o provádění každého operačního programu, aniž nařízení dostatečně upřesňuje její obsah a datum předložení. Kromě toho většina ustanovení upravujících uzavíraní programů na období 2014–2020 posouvá závěrečné posouzení způsobilosti nákladů vykázaných u některých operací na pozdější fázi, tj. obvykle při uzavírání. Tak je tomu u investic z finančních nástrojů, vypořádání záloh státní podpory, závěrečného posouzení programů vytvářejících příjmy, hodnocení nefungujících projektů atd. |
| --- | --- |

6.69.

| 6.70. | Na rozdíl od posouzení účetní závěrky nařízení o společných ustanoveních nevymezuje úlohu každého účastníka tohoto procesu nebo práci, kterou je třeba vykonat při opakovaném posouzení a případné úpravě dopadu možných nezpůsobilých nákladů na míru zbytkových chyb v příslušných letech. Tyto aspekty je třeba včas vyjasnit, aby členské státy věděly, co od nich Komise v souvislosti s uzavřením programů na období 2014–2020 očekává. Jakákoli nejistota v tomto ohledu může také ovlivnit schopnost členských států provádět nutné kontroly zajišťující, aby konečné způsobilé náklady při uzavření každého operačního programu vykazovaly míru zbytkových chyb nižší než 2 %, vzhledem k tomu, že období pro poskytnutí dokumentů může vypršet, budou-li některé úkoly ponechány až na samý konec programu (konec roku 2025). |
| --- | --- |

6.70.

Závěr a doporučení

Závěr

| 6.71. | Z důkazních informací, které jsme získali a předložili v této kapitole, celkově vyplývá, že míra chyb ve výdajích v podokruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ byla významná (materiální) (viz body 6.14–6.40). V tomto podokruhu víceletého finančního rámce z našeho testování operací vyplývá, že odhadovaná celková míra chyb činí 5,0 % (viz
  příloha 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | Nedostatky zjištěné v práci několika auditních orgánů v našem vzorku (viz body 6.41–6.50) v současné době omezují rozsah, v jakém se můžeme na jejich práci spoléhat. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Vzhledem k výše uvedenému a problémům, které jsme zjistili ve vlastní práci Komise (viz body 6.51–6.71), jsou míry zbytkových chyb uvedené ve výročních zprávách Komise o činnosti (klíčový ukazatel výkonnosti) za účetní období 2016/2017 podhodnocené a nemůžeme se na ně v současnosti spoléhat. S ohledem na další zjištěné chyby přesahuje přepočtená míra chyb 2 % práh významnosti (materiality) u osmi z 15 souborů dokumentů k poskytnutí jistoty za období 2014–2020 a jednoho z devíti souborů dokumentů týkajících se uzávěrky za období 2007–2013. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Komise ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti uvádí odhadované riziko v době platby pro „Hospodářskou, sociální a územní soudržnost“. Tato míra se však týká výdajů, které zatím neprošly celým cyklem kontrol (tj. Komise dosud nezískala ujištění od auditních orgánů a prostřednictvím vlastních auditů) a které nejsou shodné s výdaji, které jsme kontrolovali my. Na tuto míru se tudíž nemůžeme spoléhat. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Cílem nového rámce kontroly a získávání jistoty je, aby roční míry zbytkových chyb byly pod 2 %. Při našem auditu se však ukázalo, že jsou nutná další zlepšení – zejména je třeba zlepšit to, jak rámec provádí řídicí orgány, auditní orgány a Komise. |
| --- | --- |

6.75.

Doporučení

| 6.76. | Příloha 6.3
  uvádí zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na pět doporučení vyjádřených ve výroční zprávě za rok 2015 a na čtyři doporučení ve výroční zprávě za rok 2017, která vyžadovala okamžité kroky. Komise v plném rozsahu realizovala dvě doporučení, čtyři ve většině ohledů, jedno v některých ohledech a dvě nerealizovala vůbec. Domníváme se, že loňská doporučení 1, 2, 4 ii) a 6, která se týkají skutečností, jež jsme letos opět zjistili, jsou stále platná. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | Na základě tohoto přezkumu a našich zjištění a závěrů za rok 2018 předkládáme Komisi tato doporučení: |
| --- | --- |

6.77.

Doporučení 6.1 — Audit programů iniciativy na podporu malých a středních podniků

Zajistit, aby:

| a) | auditní orgán nebo auditor vybraný skupinou EIB prováděl na úrovni finančních zprostředkovatelů pravidelné kontroly na základě reprezentativního vzorku úhrad konečným příjemcům; |
| --- | --- |

a)

auditní orgán nebo auditor vybraný skupinou EIB prováděl na úrovni finančních zprostředkovatelů pravidelné kontroly na základě reprezentativního vzorku úhrad konečným příjemcům;

| b) | pokud by tyto kontroly byly nedostatečné, vypracovat a provádět vhodná kontrolní opatření, aby se při uzávěrce zabránilo možnosti významných (materiálních) nesprávných výdajů. |
| --- | --- |

b)

pokud by tyto kontroly byly nedostatečné, vypracovat a provádět vhodná kontrolní opatření, aby se při uzávěrce zabránilo možnosti významných (materiálních) nesprávných výdajů.

Cílové datum realizace: okamžitě

Doporučení 6.2 – Nesprávné zadržování plateb

Podniknout nutná opatření, aby kontrolní seznamy používané řídicími a auditními orgány obsahovaly ověření souladu s článkem 132 nařízení o společných ustanoveních, který stanoví, že příjemci musí obdržet celkovou částku způsobilých výdajů ve lhůtě 90 dnů od data předložení příslušné žádosti o platbu. V příslušných případech dát programovým orgánům vhodná doporučení a vyzvat je, aby se v budoucnosti řídily správnými postupy.

Cílové datum realizace: okamžitě

Doporučení 6.3 – Mechanismy uzávěrky za období 2014–2020

Odstranit nedostatky a neumožnit uzavřít žádný program s významným (materiálním) objemem nesprávných výdajů. Komise by měla:

| a) | označit hlavní rizika, která mohou mít dopad na řádné uzavření programů; |
| --- | --- |

a)

označit hlavní rizika, která mohou mít dopad na řádné uzavření programů;

| b) | v příslušných případech vypracovat konkrétní pokyny k uzavírání programů, které budou obsahovat odpovídající a včasná nápravná opatření. |
| --- | --- |

b)

v příslušných případech vypracovat konkrétní pokyny k uzavírání programů, které budou obsahovat odpovídající a včasná nápravná opatření.

Cílové datum realizace: a) květen 2020 a b) prosinec 2022

Část 2 – Posouzení výkonnosti projektů

| 6.78. | U 208 operací, které jsme letos prověřovali (kromě finančních nástrojů a operací operačního programu spadajícího pod FEAD), jsme posuzovali prvky systému výkonnosti (především to, zda operační programy mají ukazatele výstupů a výsledků, které souvisí s jejich cíli, a zda cíle pro výstupy a výsledky uvedené v projektových dokumentech (30) odpovídají cílům operačního programu pro každou prioritní osu). Ověřovali jsme také, zda členské státy zřídily databázi s informacemi o výkonnosti na úrovni projektů a do jaké míry auditní orgány kontrolovaly spolehlivost těchto informací. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | Opakovaně jsme provedli audit 26 operací, které byly v době naší kontroly fyzicky dokončeny. Posuzovali jsme výkonnost těchto operací, tj. zda orgány informovaly o splnění cílových hodnot stanovených pro každý ukazatel a o dosažení cílů. |
| --- | --- |

6.79.

Ukazatele výkonnosti nejsou vždy nedílnou součástí koncepce systémů výkonnosti na úrovni projektů

| 6.80. | Nařízení EU, která upravují tuto výdajovou oblast, vyžadují, aby příjemci vymezili a následně vykazovali výstupy. Členské státy mohou také stanovit ukazatele výsledků, které propojují výsledky projektů s odpovídajícími ukazateli pro příslušnou prioritní osu operačního programu. Kdykoliv je to možné a smysluplné, je dobrým postupem stanovit ukazatele výsledků, protože to orgánům umožňuje měřit konkrétní přínos projektu ke splnění cílů příslušné prioritní osy. |
| --- | --- |

6.80.

| 6.81. | Naše zjištění v tomto ohledu se podobají zjištěním z předchozích let. Zjistili jsme řadu nedostatků v tom, jak orgány členských států stanovily ukazatele výkonnosti na úrovni operačních programů i projektů. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | Ve 110 případech orgány nestanovily ukazatele výsledků či výstupů na úrovni projektů a ve třech neměly vůbec žádné ukazatele či cílové hodnoty, podle nichž by výkonnost projektů mohly měřit. Za těchto okolností není možné stanovit, zda tyto projekty nějak přispěly ke splnění celkových cílů programu. Z těchto případů se 41 týká období 2007–2013. Naše zjištění jsou shrnuta v 
  rámečku 6.9
  .






  Rámeček 6.9


  Posouzení prvků v systémech výkonnosti
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

6.82.

Rámeček 6.9

Posouzení prvků v systémech výkonnosti

Image 42

Zdroj:

EÚD.

| 6.83. | U pěti z 205 projektů, u nichž členské státy vymezily ukazatele výstupů nebo výsledků, nebo oba, nebyla mezi ukazateli a cíli operačního programu žádná spojitost. |
| --- | --- |

6.83.

Členské státy ustavily monitorovací systémy pro zaznamenávání informací o výkonnosti

| 6.84. | Monitorovací systémy byly zavedeny ve všech 14 členských státech, které jsme za rok 2018 zkoumali. Fungovaly ve všech členských státech kromě jednoho (Slovinska), v němž se systém stal plně funkční až v roce 2019. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | V období 2014–2020 jsou auditní orgány povinny prověřovat spolehlivost údajů o výkonnosti. Zjistili jsme, že kontroly výkonnosti projektů během svých auditů operací zpravidla provádějí. Dospěli jsme však k závěru, že v Polsku a Portugalsku auditní orgán ověřoval pouze cíle týkající se výstupů. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | V roce 2018 provedla Komise audity, aby se ujistila, že členské státy vykazují spolehlivé údaje o ukazatelích. Konstatovala, že ačkoli pro sledování údajů o výkonnosti existují systémy IT, stále se vyskytují významné (materiální) nedostatky, které ohrožují spolehlivost údajů. |
| --- | --- |

6.86.

Dokončené projekty ne vždy zcela dosáhly svých výkonnostních cílů

| 6.87. | Zjistili jsme, že z 26 dokončených projektů, u nichž jsme prověřovali plnění cílů, mělo 17 ukazatele výsledků i výstupů. U šesti projektů (23 %) byly vykázány jako splněné v plném rozsahu a u jedenácti (42 %) jako částečně splněné. |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | Zjistili jsme, že ze zbývajících devíti projektů, u nichž byl stanoven pouze ukazatel výstupů nebo výsledků, byly ukazatele vykázány jako splněné v plném rozsahu ve čtyřech případech (16 %). Dosažení cílů v oblasti výkonnosti u zbývajících pěti projektů (19 %) jsme nemohli posoudit, protože chyběly příslušné informace. |
| --- | --- |

6.88.

---

(1)  Viz články 174 až 178 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 47).

(2)  Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku (GŘ REGIO) a Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a začleňování (GŘ EMPL).

(3)  Komise ve své výroční zprávě o činnosti používá pojem „míra zbytkového rizika“, když se hovoří o uzávěrce programového období 2007–2013, a „zbytková celková míra chyb“, když se hovoří o programovém období 2014–2020. V této kapitole obě označujeme jako „míru/míry zbytkových chyb“.

(4)  Čl. 28 odst. 11 nařízení Komise v přenesené pravomoci č. 480/2014 ze dne 3. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu (nařízení o společných ustanoveních) (Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 5).

(5)  Soubor dokumentů k poskytnutí jistoty obsahuje prohlášení řídicího subjektu, roční shrnutí, osvědčenou roční účetní závěrku, roční zprávu o kontrole a výrok auditora.

(6)  Článek 130 nařízení (EU) č. 1303/2013 (nařízení o společných ustanoveních) omezuje úhradu průběžných plateb na 90 % příslušné částky. Zbývajících 10 % je uvolněno po schválení účetní závěrky.

(7)  Body 6.5–6.15.

(8)  Pokud zůstávají nevyřešeny skutečnosti s významným (materiálním) dopadem, Komise vypořádá pouze nespornou částku. Zůstatek se vypořádá a operační program se uzavře až po vyřešení všech neuzavřených záležitostí.

(9)  Body 6.21–6.23.

(10)  Při výpočtu míry chyb vycházíme z reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 2,5 % (dolní hranice) a 7,5 % (horní hranice).

(11)  Jediná operace může být zatížena více druhy chyb.

(12)  Rychlý přezkum „Proplácení DPH v oblasti „soudržnosti“– neoptimální způsob využívání prostředků EU náchylný k chybám“, listopad 2018 (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RCR-VAT/RCR-VAT_CS.pdf).

(13)  „Zjednodušení provádění politiky soudržnosti po roce 2020“, květen 2018, bod 23 (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Cohesion_simplification/Briefing_paper_Cohesion_simplification_CS.pdf).

(14)  Rozhodnutí Komise C(2013) 9527 final ze dne 19. prosince 2013, kterým se stanoví a schvalují pokyny ke stanovení finančních oprav, jež má Komise provést u výdajů financovaných Unií v rámci sdíleného řízení v případě nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek.

(15)  Stanovené v článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

(16)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

(17)  Článek 6 nařízení o blokových výjimkách.

(18)  V souladu s čl. 137 odst. 2 nařízení o společných ustanoveních.

(19)  Bod 6.30 a rámeček 6.4 naší výroční zprávy za rok 2017.

(20)  Článek 272(14).

(21)  Článek 132 nařízení o společných ustanoveních.

(22)  Viz s. 68 výroční zprávy o činnosti GŘ REGIO za rok 2018 a s. 56 výroční zprávy GŘ EMPL za rok 2018.

(23)  Článek 127 nařízení o společných ustanoveních.

(24)  Body 6.55–6.57 a doporučení 4 výroční zprávy za rok 2017.

(25)  Viz výroční zpráva o činnosti GŘ REGIO, pozn. pod čarou 12 a výroční zpráva o činnosti GŘ EMPL, pozn. pod čarou 38.

(26)  Viz doporučení 4 i) výroční zprávy za rok 2017.

(27)  Tento údaj je vypočten za všechny způsoby řízení a zahrnuje jak výdaje z programového období 2007–2013, tak programového období 2014–2020.

(28)  Viz odpověď Komise na bod 6.67 výroční zprávy za rok 2017.

(29)  Kromě Chorvatska.

(30)  Projektové žádosti, grantové dohody, smlouvy na zakázky anebo rozhodnutí o spolufinancování.

PŘÍLOHA 6.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací | 220 | 217 |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB | |
| Odhadovaná míra chyb | 5,0 % | 3,0 % |
| | Horní hranice míry chyb | | 7,5 % | |
| | Dolní hranice míry chyb | | 2,5 % | |

2018

2017

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací

220

217

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

5,0 %

3,0 %

Horní hranice míry chyb

7,5 %

Dolní hranice míry chyb

2,5 %

PŘÍLOHA 6.2

INFORMACE O OPATŘENÍCH EU V ČLENSKÝCH STÁTECH

Rozdělení našeho vzorku vybraného z operačních programů, které Komise vypořádala v roce 2018, a počet vyčíslitelných chyb, které jsme zjistili v jednotlivých členských státech. (Údaje v kroužku označují vykázané výdaje v milionech eur.)

Image 43

| Zdroje: | Mapový podklad © přispěvatelé OpenStreetMap, povolení uděleno na základě licence Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 license (CC BY-SA). |
| --- | --- |

Zdroje:

PŘÍLOHA 6.3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ

Z = GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, R = GŘ pro regionální a městskou politiku, X = společné posouzení obou GŘ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora |
| --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Podle současného rámce není použitelné | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2015 | Doporučení 1: Komise by měla ve svých legislativních návrzích na příští programové období zásadně přehodnotit jak koncepci, tak realizační mechanismy fondů ESI s přihlédnutím k návrhům skupiny na vysoké úrovni pro otázky zjednodušení.
  (cílový termín provedení: konečné výsledky před tím, než Komise předloží svůj návrh na období po roce 2020) | | X (1) | | | | |
| Doporučení 2: Komise by měla využít zkušenosti získané v programovém období 2007–2013 a vypracovat cílenou analýzu vnitrostátních pravidel způsobilosti za programové období 2014–2020. Na základě toho by měla členským státům poskytnout vodítko, jak zjednodušit zbytečně složitá anebo zatěžující pravidla (a vyhnout se jim), která nepřinášejí žádnou přidanou hodnotu, pokud jde o výsledky, jichž má být dosaženo danou politikou (požadavky nad rámec právních předpisů, tzv. gold-plating), zejména pokud vedou k výrazným anebo opakujícím se chybám.
  (cílový termín provedení: konec roku 2018) | | X (2) | | | | |
| Doporučení 3: Komise by měla Radě a Parlamentu předložit návrh na změnu nařízení (ES) č. 1083/2006, pokud jde o prodloužení období způsobilosti finančních nástrojů v rámci sdíleného řízení, a to prostřednictvím legislativního návrhu stejné právní hodnoty. Změna nařízení je nezbytná pro zajištění právní jistoty pro členské státy.
  (cílový termín provedení: neprodleně) | | | | X (3) | | |
| Doporučení 4: V programovém období 2014–2020 by Komise měla členským státům vyjasnit koncept vratné DPH, zejména u veřejných příjemců, aby zamezila rozdílnému výkladu „nevratné“ DPH a neoptimálnímu využívání prostředků EU.
  (cílový termín provedení: polovina roku 2017) | X | | | | | |
| Doporučení 5: Komise by měla zajistit, aby veškeré výdaje týkající se finančních nástrojů v rámci EFRR a ESF na programové období 2007–2013 byly dostatečně včas zahrnuty do prohlášení o uzavření, aby tak auditní orgány mohly provádět své kontroly. Komise by kromě toho měla vyzvat všechny členské státy, které realizovaly finanční nástroje, aby provedly specifické audity realizace těchto nástrojů s ohledem na jejich uzávěrku.
  (cílový termín provedení: neprodleně) | X | | | | | |
| 2017 | Doporučení 1: Komise by měla zajistit, aby auditní mechanismy pro finanční nástroje řízené EIF byly na úrovni finančních zprostředkovatelů dostatečné. Pokud EIB/EIF využívá dohodnuté postupy s externími auditory, měla by Komise stanovit minimální podmínky takových smluv s ohledem na potřebu poskytnout jistotu, zejména povinnost provést dostatečnou auditní práci na úrovni členského státu.
  (Datum provedení: okamžitě) | | X (4) | | | | |
| Doporučení 2: Komise by měla navrhnout změny právních předpisů pro finanční rámec na období po roce 2020, které by vylučovaly proplácení DPH veřejným orgánům z prostředků EU.
  (Datum provedení: před schválením legislativního rámce na období po roce 2020) | | | | X (5) | | |
| Doporučení 3: Komise by měla vyřešit nedostatky, které jsme zjistili v jejím ověřování práce auditních orgánů v kontextu auditů správnosti Komise.
  (Datum provedení: okamžitě) | | X (6) | | | | |
| Doporučení 6: Komise by měla provést dostatečné prověrky správnosti s cílem dospět k závěru o účinnosti práce auditních orgánů a získat přiměřenou jistotu o správnosti výdajů nejpozději ve výročních zprávách o činnosti zveřejněných rok po přijetí účetní závěrky.
  (Datum provedení: okamžitě) | | | X (7) | | | |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Podle současného rámce není použitelné

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2015

Doporučení 1: Komise by měla ve svých legislativních návrzích na příští programové období zásadně přehodnotit jak koncepci, tak realizační mechanismy fondů ESI s přihlédnutím k návrhům skupiny na vysoké úrovni pro otázky zjednodušení.

(cílový termín provedení: konečné výsledky před tím, než Komise předloží svůj návrh na období po roce 2020)

X (1)

Doporučení 2: Komise by měla využít zkušenosti získané v programovém období 2007–2013 a vypracovat cílenou analýzu vnitrostátních pravidel způsobilosti za programové období 2014–2020. Na základě toho by měla členským státům poskytnout vodítko, jak zjednodušit zbytečně složitá anebo zatěžující pravidla (a vyhnout se jim), která nepřinášejí žádnou přidanou hodnotu, pokud jde o výsledky, jichž má být dosaženo danou politikou (požadavky nad rámec právních předpisů, tzv. gold-plating), zejména pokud vedou k výrazným anebo opakujícím se chybám.

(cílový termín provedení: konec roku 2018)

X (2)

Doporučení 3: Komise by měla Radě a Parlamentu předložit návrh na změnu nařízení (ES) č. 1083/2006, pokud jde o prodloužení období způsobilosti finančních nástrojů v rámci sdíleného řízení, a to prostřednictvím legislativního návrhu stejné právní hodnoty. Změna nařízení je nezbytná pro zajištění právní jistoty pro členské státy.

(cílový termín provedení: neprodleně)

X (3)

Doporučení 4: V programovém období 2014–2020 by Komise měla členským státům vyjasnit koncept vratné DPH, zejména u veřejných příjemců, aby zamezila rozdílnému výkladu „nevratné“ DPH a neoptimálnímu využívání prostředků EU.

(cílový termín provedení: polovina roku 2017)

X

Doporučení 5: Komise by měla zajistit, aby veškeré výdaje týkající se finančních nástrojů v rámci EFRR a ESF na programové období 2007–2013 byly dostatečně včas zahrnuty do prohlášení o uzavření, aby tak auditní orgány mohly provádět své kontroly. Komise by kromě toho měla vyzvat všechny členské státy, které realizovaly finanční nástroje, aby provedly specifické audity realizace těchto nástrojů s ohledem na jejich uzávěrku.

(cílový termín provedení: neprodleně)

X

2017

Doporučení 1: Komise by měla zajistit, aby auditní mechanismy pro finanční nástroje řízené EIF byly na úrovni finančních zprostředkovatelů dostatečné. Pokud EIB/EIF využívá dohodnuté postupy s externími auditory, měla by Komise stanovit minimální podmínky takových smluv s ohledem na potřebu poskytnout jistotu, zejména povinnost provést dostatečnou auditní práci na úrovni členského státu.

(Datum provedení: okamžitě)

X (4)

Doporučení 2: Komise by měla navrhnout změny právních předpisů pro finanční rámec na období po roce 2020, které by vylučovaly proplácení DPH veřejným orgánům z prostředků EU.

(Datum provedení: před schválením legislativního rámce na období po roce 2020)

X (5)

Doporučení 3: Komise by měla vyřešit nedostatky, které jsme zjistili v jejím ověřování práce auditních orgánů v kontextu auditů správnosti Komise.

(Datum provedení: okamžitě)

X (6)

Doporučení 6: Komise by měla provést dostatečné prověrky správnosti s cílem dospět k závěru o účinnosti práce auditních orgánů a získat přiměřenou jistotu o správnosti výdajů nejpozději ve výročních zprávách o činnosti zveřejněných rok po přijetí účetní závěrky.

(Datum provedení: okamžitě)

X (7)

---

(1)  Přestože se Komise snažila zavést určitá zjednodušení, návrh nařízení o společných ustanoveních na příští programové období obsahuje prvky, které představují riziko pro soulad s pravidly a pro řádné finanční řízení, na což jsme upozornili ve stanovisku č. 6/2018 k návrhu Komise ze dne 29. května 2018 o nařízení o společných ustanoveních, COM(2018) 375 final a v informačním dokumentu z června 2019 „Zajištění výkonnosti v politice soudržnosti“.

(2)  Komise nepředložila zprávu o cílené analýze vnitrostátních pravidel způsobilosti. Poskytuje však členským státům pokyny a informuje o požadavcích nad rámec právních předpisů (tzv. gold-plating) zjištěných během auditů, které provádí.

(3)  Komise toto doporučení nepřijala.

(4)  Viz body 6.36–6.38.

(5)  Komise vypracovala alternativní návrh, podle něhož je DPH způsobilá pro projekty s celkovými náklady pod hranicí 5 milionů EUR. Tím se však problém neřeší, a to z důvodů podrobně popsaných v našem rychlém přezkumu o DPH.

(6)  Viz body 6.58–6.64.

(7)  Komise byla schopna do devíti měsíců dospět k závěru pouze u jednoho z osmi auditů. Viz bod 6.64.

---

KAPITOLA 7

Přírodní zdroje

OBSAH

| Úvod | 7.1–7.7 |
| --- | --- |

| Stručný popis okruhu „Přírodní zdroje“ | 7.3.-7.5. |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 7.6–7.7 |
| --- | --- |

| Část 1 – Správnost operací | 7.8–7.36 |
| --- | --- |

| Přímé platby jako celek nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami | 7.11–7.18 |
| --- | --- |

| Většina přímých plateb, které jsme testovali, nebyla zatížena chybami | 7.13–7.15 |
| --- | --- |

| Integrovaný správní a kontrolní systém omezuje míru chyb v přímých platbách | 7.16–7.18 |
| --- | --- |

| Jiné výdajové oblasti: složité podmínky způsobilosti zvyšují riziko chyb | 7.19–7.26 |
| --- | --- |

| Rozvoj venkova | 7.20–7.24 |
| --- | --- |

| Tržní opatření | 7.25 |
| --- | --- |

| Rybolov, životní prostředí a opatření v oblasti klimatu | 7.26 |
| --- | --- |

| Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy | 7.27–7.36 |
| --- | --- |

| Výkazy a zprávy GŘ AGRI o správnosti výdajů na SZP | 7.27–7.35 |
| --- | --- |

| Výroční zpráva o činnosti GŘ CLIMA | 7.36 |
| --- | --- |

| Závěr a doporučení | 7.37–7.40 |
| --- | --- |

| Závěr | 7.37–7.38 |
| --- | --- |

| Doporučení | 7.39–7.40 |
| --- | --- |

| Část 2 – Výkonnost | 7.41–7.64 |
| --- | --- |

| Posouzení výkonnosti opatření rozvoje venkova | 7.43–7.48 |
| --- | --- |

| Většina akcí vedla k očekávaným výstupům | 7.45 |
| --- | --- |

| Členské státy obecně přiměřenost nákladů kontrolovaly, ale zjednodušené vykazování nákladů příliš nevyužívaly | 7.46–7.48 |
| --- | --- |

| Společný monitorovací a hodnotící rámec SZP | 7.49–7.64 |
| --- | --- |

| Nedostatky ukazatelů výsledků u výdajů na rozvoj venkova | 7.52–7.60 |
| --- | --- |

| Obdobné nedostatky u ukazatelů výsledků přímých plateb | 7.61–7.64 |
| --- | --- |

| Závěr a doporučení | 7.65–7.66 |
| --- | --- |

| Závěr | 7.65–7.66 |
| --- | --- |

Doporučení

| Příloha 7.1 – | Výsledky testování operací v oblasti „Přírodní zdroje“ |
| --- | --- |

Příloha 7.1 –

| Příloha 7.2 – | Informace o akcích EU v členských státech nebo regionech |
| --- | --- |

Příloha 7.2 –

| Příloha 7.3 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení |
| --- | --- |

Příloha 7.3 –

Úvod

| 7.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se okruhu víceletého finančního rámce„Přírodní zdroje“. Přehled hlavních činností a výdajů v rámci tohoto okruhu v roce 2018 je uveden v 
  rámečku 7.1
  .






  Rámeček 7.1


  Okruh 2 víceletého finančního rámce „Přírodní zdroje“ – přehled za rok 2018







  Rozpis plateb:





  Platby a kontrolovaný základní soubor:










  (1) | V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13). |
| --- | --- | --- |

7.1.

Rámeček 7.1

Okruh 2 víceletého finančního rámce „Přírodní zdroje“ – přehled za rok 2018

Rozpis plateb:

Image 44

Platby a kontrolovaný základní soubor:

Image 45

(1)

V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13).

| Zdroj: | Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018.

| 7.2. | Část 1
  této kapitoly uvádí naše zjištění týkající se správnosti. V 
  části 2
  této kapitoly, zaměřené na výkonnost, prověřujeme i) výkonnost vzorku opatření na rozvoj venkova a ii) jak Komise a členské státy měří a vykazují výkonnost výdajů na zemědělství a rozvoj venkova prostřednictvím společného monitorovacího a hodnotícího rámce (1). |
| --- | --- |

7.2.

Stručný popis okruhu „Přírodní zdroje“

| 7.3. | Celkem 98 % výdajů v okruhu „Přírodní zdroje“ připadá na společnou zemědělskou politiku (SZP). Právní předpisy EU stanoví pro SZP následující tři obecné cíle (2):






  a) | životaschopná produkce potravin se zaměřením na příjmy v zemědělství, zemědělskou produktivitu a cenovou stabilitu, |
| --- | --- | --- |

7.3.

a)

životaschopná produkce potravin se zaměřením na příjmy v zemědělství, zemědělskou produktivitu a cenovou stabilitu,

| b) | udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu se zaměřením na emise skleníkových plynů, biologickou rozmanitost, půdu a vodu, |
| --- | --- |

b)

udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu se zaměřením na emise skleníkových plynů, biologickou rozmanitost, půdu a vodu,

| c) | vyvážený územní rozvoj. |
| --- | --- |

c)

vyvážený územní rozvoj.

| 7.4. | Řízení SZP sdílí Komise, zejména Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI), s platebními agenturami v členských státech. Od roku 2015 vydávají v souladu s právními předpisy EU nezávislé certifikační subjekty v členských státech výrok ke správnosti výdajů platebních agentur. Výdaje na SZP spadají do tří obecných kategorií:






  — | přímé platby zemědělcům, které jsou plně financovány z rozpočtu EU; |
| --- | --- | --- |

7.4.

—

přímé platby zemědělcům, které jsou plně financovány z rozpočtu EU;

| — | zemědělská tržní opatření se rovněž plně financují z rozpočtu EU, s výjimkou některých opatření spolufinancovaných členskými státy, jako jsou například propagační opatření a projekt distribuce ovoce do škol; |
| --- | --- |

—

zemědělská tržní opatření se rovněž plně financují z rozpočtu EU, s výjimkou některých opatření spolufinancovaných členskými státy, jako jsou například propagační opatření a projekt distribuce ovoce do škol;

| — | programy členských států pro rozvoj venkova spolufinancované z rozpočtu EU. |
| --- | --- |

—

programy členských států pro rozvoj venkova spolufinancované z rozpočtu EU.

| 7.5. | Tento okruh víceletého finančního rámce se rovněž vztahuje na výdaje EU na společnou rybářskou politiku a na část výdajů EU na životní prostředí a opatření v oblasti klimatu. |
| --- | --- |

7.5.

Rozsah a koncepce auditu

| 7.6. | Pokud jde o 
  část 1
  této kapitoly týkající se správnosti operací, na základě koncepce a metod auditu uvedených v 
  příloze 1.1
  jsme v souladu s bodem jedenáct
  přílohy 1.1
  prověřovali vzorek 251 operací (3). Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro celé rozpětí výdajů spadajících do tohoto okruhu víceletého finančního rámce. Skládal se z operací z 22 členských států (4). Naším cílem bylo přispět k celkovému prohlášení o věrohodnosti popsaném v 
  příloze 1.1
  . V okruhu „Přírodní zdroje“ jsme v roce 2018 dále kontrolovali:






  a) | spolehlivost informací o správnosti výdajů prezentovaných ve výročních zprávách o činnosti GŘ AGRI a Generálního ředitelství pro oblast klimatu (GŘ CLIMA) a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek a jejich uvedení ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti (AMPR); |
| --- | --- | --- |

7.6.

a)

spolehlivost informací o správnosti výdajů prezentovaných ve výročních zprávách o činnosti GŘ AGRI a Generálního ředitelství pro oblast klimatu (GŘ CLIMA) a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek a jejich uvedení ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti (AMPR);

| b) | vybrané systémy, které se souvisely s klíčovými prvky rámce vnitřní kontroly Komise pro SZP: údaje o kontrolách a statistiky platebních agentur; práce certifikačních subjektů; kontroly práce certifikačních subjektů prováděné GŘ AGRI; audity GŘ AGRI v členských státech a jeho výpočty měr chyb zveřejněných ve výroční zprávě o činnosti. |
| --- | --- |

b)

vybrané systémy, které se souvisely s klíčovými prvky rámce vnitřní kontroly Komise pro SZP: údaje o kontrolách a statistiky platebních agentur; práce certifikačních subjektů; kontroly práce certifikačních subjektů prováděné GŘ AGRI; audity GŘ AGRI v členských státech a jeho výpočty měr chyb zveřejněných ve výroční zprávě o činnosti.

| 7.7. | Pokud jde o část 2 této kapitoly, která se zaměřuje zejména na výkonnost, prověřovali jsme:






  a) | realizaci a náklady opatření rozvoje venkova ve vzorku; |
| --- | --- | --- |

7.7.

a)

realizaci a náklady opatření rozvoje venkova ve vzorku;

| b) | měření a výkazy podle společného monitorovacího a hodnotícího rámce SZP realizované Komisí a členskými státy. |
| --- | --- |

b)

měření a výkazy podle společného monitorovacího a hodnotícího rámce SZP realizované Komisí a členskými státy.

Část 1 - Správnost operací

| 7.8. | Přehled výsledků testování operací uvádí
  příloha 7.1
  . Z 251 kontrolovaných operací bylo 193 (77 %) bez chyb. Na základě 46 chyb (5), které jsme vyčíslili, odhadujeme míru chyb v okruhu „Přírodní zdroje“ jako celku na 2,4 % (6). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Rozdělení naší odhadované míry chyb za rok 2018 uvádí
  rámeček 7.2
  . Na chyby týkající se nezpůsobilých příjemců, činností nebo vykázaných nákladů připadá více než třetina námi odhadované míry chyb ve výši 2,4 %.






  Rámeček 7.2


  Největší kategorií chyb byli nezpůsobilí příjemci, činnosti nebo vykázané náklady
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

7.9.

Rámeček 7.2

Největší kategorií chyb byli nezpůsobilí příjemci, činnosti nebo vykázané náklady

Image 46

Zdroj:

EÚD.

| 7.10. | Komise a orgány členských států uplatnily nápravná opatření, která měla přímý dopad na 53 operací, jež jsme vybrali do vzorku. Tato opatření byla pro naše výpočty relevantní, neboť snížila náš odhad míry chyb pro tuto kapitolu o 0,6 procentního bodu. Ve 12 případech vyčíslených chyb měly orgány členský států dostatek informací k tomu, aby těmto chybám předešly, odhalily je a napravily ještě před tím, než byly výkazy výdajů předloženy Komisi. Pokud by vnitrostátní orgány řádně využily všechny informace, které měly k dispozici, odhadovaná míra chyb by u této kapitoly byla o 0,6 procentního bodu nižší. |
| --- | --- |

7.10.

Přímé platby jako celek nebyly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami

| 7.11. | Naše práce potvrzuje závěr, že přímé platby jako celek nebyly zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. Tyto platby představují 72 % výdajů v rámci víceletého finančního rámce na „Přírodní zdroje“. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Celkem 92 % všech přímých plateb připadá na čtyři hlavní režimy v rámci EZZF:






  a) | dva režimy poskytující podporu příjmů oddělenou od produkce (7) na základě plochy zemědělského pozemku vykázané zemědělci: „režim základní platby“ (BPS) (16,3 miliardy EUR v roce 2018) a „režim jednotné platby na plochu“ (SAPS) (4,2 miliardy EUR v roce 2018); |
| --- | --- | --- |

7.12.

a)

dva režimy poskytující podporu příjmů oddělenou od produkce (7) na základě plochy zemědělského pozemku vykázané zemědělci: „režim základní platby“ (BPS) (16,3 miliardy EUR v roce 2018) a „režim jednotné platby na plochu“ (SAPS) (4,2 miliardy EUR v roce 2018);

| b) | platbu, jejímž účelem je podporovat zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, obecně označovanou jako „ekologická platba“ (11,7 miliardy EUR v roce 2018); |
| --- | --- |

b)

platbu, jejímž účelem je podporovat zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, obecně označovanou jako „ekologická platba“ (11,7 miliardy EUR v roce 2018);

| c) | vázanou podporu spojenou se specifickými typy zemědělské produkce (např. hovězí a telecí maso, mléko nebo bílkovinné plodiny) (5,9 miliardy EUR v roce 2018). |
| --- | --- |

c)

vázanou podporu spojenou se specifickými typy zemědělské produkce (např. hovězí a telecí maso, mléko nebo bílkovinné plodiny) (5,9 miliardy EUR v roce 2018).

Většina přímých plateb, které jsme testovali, nebyla zatížena chybami

| 7.13. | Testovali jsme 95 přímých plateb, které pokryly všechny hlavní režimy. Navštívili jsme 50 zemědělských podniků, abychom zkontrolovali, zda příjemci dodržovali pravidla. Ve zbývajících 45 podnicích, u nichž jsme získali dostatečné důkazní informace ze satelitních snímků, orthofotosnímků a dokumentace poskytnuté platebními agenturami, jsme však návštěvy neuskutečnili. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Zjistili jsme, že 77 operací bylo bez chyb. Přímé platby zemědělcům se odvozují od nároků: příjemci obdrží platbu, pokud splní určité podmínky. Míra rizika chyb u těchto plateb je nižší, pokud stanovené podmínky nejsou příliš složité (viz body 1.16 a 1.18). |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | V 11 případech jsme zjistili menší přeplatky (do 5 %), především z důvodu nadhodnocení počtu způsobilých hektarů nebo zvířat zemědělci v žádosti o podporu. Tato skutečnost však nemá žádný dopad na náš pozitivní závěr o přímých platbách. Chyby přesahující 5 % kontrolované částky, včetně jednoho případu, kdy chyba překročila 20 %, jsme našli u dvou přímých plateb. U pěti plateb jsme zjistili nesoulad s právními předpisy, který neměl žádný finanční dopad. |
| --- | --- |

7.15.

Integrovaný správní a kontrolní systém omezuje míru chyb v přímých platbách

| 7.16. | Hlavním nástrojem řízení přímých plateb je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS), jehož součástí je systém evidence půdy (LPIS) (8). IACS propojuje databáze zemědělských podniků, žádostí a zemědělských pozemků, které platební agentury používají pro administrativní křížové kontroly všech žádostí o podporu. LPIS je zeměpisný informační systém, který obsahuje soubory prostorových dat z četných zdrojů, které dohromady tvoří evidenci všech zemědělských ploch v členských státech. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Naše zjištění potvrzují, že systém LPIS výrazně napomáhá předcházet chybám a snižovat jejich míru (9). Jak jsme uvedli již dříve, akční plány členských států, nad nimiž Komise vykonává dohled, zlepšily spolehlivost údajů o způsobilosti pozemků v systému LPIS (10). |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Ke snížení míry chyb v přímých platbách přispělo i zavedení geoprostorové žádosti o podporu v IACS (11), která zemědělcům umožňuje podávat žádosti online, a skutečnost, že platební agentury nyní provádějí křížové kontroly žádostí zemědělců o podporu (12). |
| --- | --- |

7.18.

Jiné výdajové oblasti: složité podmínky způsobilosti zvyšují riziko chyb

| 7.19. | Testovali jsme 136 operací rozvoje venkova, 14 tržních opatření a šest operací týkajících se výdajů v oblasti rybolovu, životního prostředí a opatření v oblasti klimatu. Většina výdajů v této oblasti jsou úhrady a vztahují se na ně složité podmínky způsobilosti zvyšující riziko vzniku chyb (viz body 1.16, 1.19 a 1.20). Přehled výsledků testování operací v rozdělení podle členských států uvádí
  příloha 7.2
  . |
| --- | --- |

7.19.

Rozvoj venkova

| 7.20. | Komise schválila 118 národních a regionálních programů rozvoje venkova v členských státech na období 2014–2020 (13). Tyto programy zahrnují 20 opatření a 67 dílčích opatření a spadají do dvou obecných kategorií výdajů:






  a) | podpora investičních projektů podporujících sociální a hospodářských rozvoj ve venkovských oblastech; |
| --- | --- | --- |

7.20.

a)

podpora investičních projektů podporujících sociální a hospodářských rozvoj ve venkovských oblastech;

| b) | platby odvozené od plochy zemědělského podniku nebo počtu zvířat. |
| --- | --- |

b)

platby odvozené od plochy zemědělského podniku nebo počtu zvířat.

| 7.21. | Opatření a dílčí opatření se řídí konkrétními prováděcími pravidly a vztahují se na ně obecně složité podmínky způsobilosti. Naše testy operací zahrnuly 16 opatření z 30 programů v 18 členských státech. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | Ze 136 operací rozvoje venkova, které jsme testovali, 104 nebylo zatíženo chybami a 20 obsahovalo chyby, jejichž výše nepřesáhla 20 % prověřované částky. V šesti případech jsme zjistili chyby s dopadem, který se rovnal nebo přesahoval 20 %. U šesti plateb jsme zjistili nesoulad s předpisy, který neměl žádný finanční dopad. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Prověřovali jsme 66 plateb na investiční projekty, jako je modernizace zemědělských podniků, projekty rozvoje podnikání a podpora pro základní služby a obnova vesnic ve venkovských oblastech. Vyčíslili jsme 11 chyb, včetně tří případů, kdy příjemci nesplnili podmínky způsobilosti (viz
  rámeček 7.3
  ), a sedmi projektů s nezpůsobilými vykázanými náklady. U zbývajících operací jsme identifikovali chybu související s porušením pravidel pro udílení grantů.






  Rámeček 7.3


  Někteří příjemci nedodrželi pravidla způsobilosti pro investice do zemědělských podniků a projekty rozvoje podnikání

  V Polsku jeden příjemce spolu se svými rodinnými příslušníky podal společnou žádost o podporu na výstavbu vepřína s kapacitou pro 600 prasnic. Každý jednotlivý příjemce požádal o maximální míru podpory, což odpovídalo částce v přibližné výši 215 000 EUR. Jelikož účelem opatření byla podpora malých a středně velkých zemědělských podniků, v podmínkách způsobilosti bylo uvedeno, že ekonomická velikost zemědělského podniku žadatelů nesmí převýšit 250 000 EUR a jeho plocha nesmí přesáhnout 300 hektarů. Příjemci uvedli, že provozují nezávislé firmy. Zjistili jsme, že jsou držiteli podílů v rodinném podniku, který funguje v téže lokalitě. Po zohlednění podílu příjemce v tomto rodinném podniku přesahuje jeho firma strop pro velikost podniku. V minulosti jsme v několika členských státech zjistili velké množství chyb ve způsobilosti, jež se týkaly příjemců, kteří nesplnili podmínky způsobilosti pro podporu malých a středně velkých podniků (14).
  V Estonsku obdržel jeden příjemce jako mladý zemědělec začínající s podnikáním podporu na zahájení činnosti. Podle pravidel způsobilosti musí všichni členové správní rady podniku být mladí zemědělci, aby tak bylo zajištěno, že mladí zemědělci podnik v době jeho ustavení kontrolují. Po vyplacení první splátky podpory, ale stále v době uvádění podniku do provozu, byla rada rozšířena o druhého člena, který nebyl mladým zemědělcem. Příjemce grantu se tímto krokem stal nezpůsobilým. Estonské orgány uhradily druhou splátku, aniž by nedodržení podmínek způsobilosti odhalily.
  V Itálii jsme zjistili dalšího nezpůsobilého příjemce, který obdržel podporu na rozjezd podnikání jako mladý zemědělec. Důvod této chyby byl obdobný jako ve výše popsaném estonském případě. Italské orgány se po naší návštěvě rozhodly nárokovat tuto částku zpět. |
| --- | --- |

7.23.

Rámeček 7.3

Někteří příjemci nedodrželi pravidla způsobilosti pro investice do zemědělských podniků a projekty rozvoje podnikání

V Polsku jeden příjemce spolu se svými rodinnými příslušníky podal společnou žádost o podporu na výstavbu vepřína s kapacitou pro 600 prasnic. Každý jednotlivý příjemce požádal o maximální míru podpory, což odpovídalo částce v přibližné výši 215 000 EUR. Jelikož účelem opatření byla podpora malých a středně velkých zemědělských podniků, v podmínkách způsobilosti bylo uvedeno, že ekonomická velikost zemědělského podniku žadatelů nesmí převýšit 250 000 EUR a jeho plocha nesmí přesáhnout 300 hektarů. Příjemci uvedli, že provozují nezávislé firmy. Zjistili jsme, že jsou držiteli podílů v rodinném podniku, který funguje v téže lokalitě. Po zohlednění podílu příjemce v tomto rodinném podniku přesahuje jeho firma strop pro velikost podniku. V minulosti jsme v několika členských státech zjistili velké množství chyb ve způsobilosti, jež se týkaly příjemců, kteří nesplnili podmínky způsobilosti pro podporu malých a středně velkých podniků (14).

V Estonsku obdržel jeden příjemce jako mladý zemědělec začínající s podnikáním podporu na zahájení činnosti. Podle pravidel způsobilosti musí všichni členové správní rady podniku být mladí zemědělci, aby tak bylo zajištěno, že mladí zemědělci podnik v době jeho ustavení kontrolují. Po vyplacení první splátky podpory, ale stále v době uvádění podniku do provozu, byla rada rozšířena o druhého člena, který nebyl mladým zemědělcem. Příjemce grantu se tímto krokem stal nezpůsobilým. Estonské orgány uhradily druhou splátku, aniž by nedodržení podmínek způsobilosti odhalily.

V Itálii jsme zjistili dalšího nezpůsobilého příjemce, který obdržel podporu na rozjezd podnikání jako mladý zemědělec. Důvod této chyby byl obdobný jako ve výše popsaném estonském případě. Italské orgány se po naší návštěvě rozhodly nárokovat tuto částku zpět.

| 7.24. | Prověřovali jsme 70 operací na základě plochy anebo počtu zvířat vykázaných zemědělci, jako jsou platby za plnění agroenviromentálních a klimatických závazků, kompenzační platby zemědělcům v oblastech s přírodními omezeními nebo platby na ekologické zemědělství. U těchto plateb jsme zjistili 14 případů nadhodnocení způsobilé plochy nebo počtu zvířat, i když deset bylo nadhodnoceno o méně než 5 %. Rovněž jsme zjistili jeden případ, kdy platební agentura vypočetla výši podpory nesprávně. |
| --- | --- |

7.24.

Tržní opatření

| 7.25. | Zemědělská tržní opatření tvoří sadu rozdílných režimů, na něž se vztahuje řada podmínek způsobilosti. Ze 14 operací ve vzorku jsme identifikovali tři případy, kdy platební agentury proplatily nezpůsobilé náklady, a jeden případ nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

7.25.

Rybolov, životní prostředí a opatření v oblasti klimatu

| 7.26. | Výběrová kritéria a podmínky způsobilosti pro projekty v oblasti rybolovu, životního prostředí a opatření v oblasti klimatu se rovněž různí. V šesti kontrolovaných operacích jsme nalezli tři projekty, které nesplňují podmínky způsobilosti, a mají tedy dopad na naši míru chyb. |
| --- | --- |

7.26.

Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy

Výkazy a zprávy GŘ AGRI o správnosti výdajů na SZP

| 7.27. | Platby na SZP se kontrolují pomocí IACS (viz body 7.16–7.18 pro přímé platby) i dalších kontrolních systémů (viz
  rámeček 7.4
  ). Ředitelé všech 76 platebních agentur každoročně předkládají GŘ AGRI výroční prohlášení řídícího subjektu o účinnosti kontrolních systémů platební agentury spolu se zprávou, která uvádí výsledky správních kontrol a kontrol na místě, které platební agentura provedla („kontrolní statistiky“). Od roku 2015 jsou certifikační subjekty povinny pro každou platební agenturu každoročně předkládat za účelem poskytnutí další jistoty výrok o legalitě a správnosti výdajů, o jejichž proplacení členské státy požádaly (15).






  Rámeček 7.4


  Model míry jistoty SZP 2014–2020
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

7.27.

Rámeček 7.4

Model míry jistoty SZP 2014–2020

Image 47

Zdroj:

EÚD.

| 7.28. | GŘ AGRI využívá národní kontrolní statistiky, které dostává od platebních agentur. Toto generální ředitelství rovněž provádí úpravy na základě výsledků auditů certifikačních orgánů a na zároveň na základě svých vlastních kontrol a odborného úsudku, aby získalo „upravené míry chyb“ pro přímé platby, rozvoj venkova a tržní opatření. Od výsledné hodnoty následně odečte odhadované (16) budoucí finanční opravy a zpětně získané částky a vypočte konečnou rizikovou částku (viz
  rámeček 7.5
  ).






  Rámeček 7.5


  Informace GŘ AGRI o správnosti
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

7.28.

Rámeček 7.5

Informace GŘ AGRI o správnosti

Image 48

Zdroj:

EÚD.

| 7.29. | Prověřovali jsme zprávy GŘ AGRI z 18 návštěv certifikačních subjektů provedených za účelem přezkumu v roce 2018 a k pěti platebním agenturám (17). Přezkoumali jsme:






  — | prověrky kontrolních statistik prováděných GŘ AGRI a certifikačními subjekty; |
| --- | --- | --- |

7.29.

—

prověrky kontrolních statistik prováděných GŘ AGRI a certifikačními subjekty;

| — | výpočet upravené míry chyby provedený GŘ AGRI. |
| --- | --- |

—

výpočet upravené míry chyby provedený GŘ AGRI.

| 7.30. | Rovněž jsme prověřovali obecný výpočet upravené míry chyb SZP, odhad budoucích oprav a zpětně získaných částek a výpočet konečné rizikové částky prezentovaný ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI. |
| --- | --- |

7.30.

GŘ AGRI uplatňovalo svou metodiku důsledně

| 7.31. | GŘ AGRI při přezkumu kontrolních statistických údajů platebních agentur, při návštěvách certifikačních subjektů a při prezentaci informací o správnosti ve výroční zprávě o činnosti svou metodiku uplatňovalo soustavně. Změny nedávno zapracované do auditního manuálu GŘ AGRI jsou v souladu s našimi doporučeními (18) i s doporučeními útvaru interního auditu Komise (19). |
| --- | --- |

7.31.

Při kontrolních návštěvách prováděných GŘ AGRI byly zjištěny nedostatky v práci certifikačních subjektů

| 7.32. | V roce 2018 provedlo GŘ AGRI 18 kontrolních návštěv 17 certifikačních subjektů a identifikovalo několik problémů:






  — | metodika výběru vzorku devíti certifikačních subjektů nebyla plně v souladu s pokyny vydanými Komisí a u tří z nich Komise zjistila, že tato skutečnost oslabuje reprezentativnost vzorku certifikačních subjektů; |
| --- | --- | --- |

7.32.

—

metodika výběru vzorku devíti certifikačních subjektů nebyla plně v souladu s pokyny vydanými Komisí a u tří z nich Komise zjistila, že tato skutečnost oslabuje reprezentativnost vzorku certifikačních subjektů;

| — | devět certifikačních subjektů, včetně osmi uvedených v odrážce výše, neprovádělo dostatečné kontroly podmínek způsobilosti nebo závazků týkajících se zemědělských postupů. |
| --- | --- |

—

devět certifikačních subjektů, včetně osmi uvedených v odrážce výše, neprovádělo dostatečné kontroly podmínek způsobilosti nebo závazků týkajících se zemědělských postupů.

| 7.33. | V uplynulých čtyřech letech (2015–2018) navštívilo GŘ AGRI přibližně 80 % certifikačních subjektů. V rámci svého přezkumu se zaměřilo na vybrané kategorie výdajů a dospělo k názoru, že se může plně spoléhat na práci přibližně čtvrtiny certifikačních subjektů. Naše shrnutí výsledků 18 návštěv provedených za účelem přezkumu v roce 2018 je uvedeno v 
  rámečku 7.6.
  Jak jsme konstatovali již v loňském roce, pokud má Komise využívat práci těchto subjektů jako svůj primární zdroj jistoty o správnosti výdajů na SZP, je trvalé zlepšování jejich práce nutností (20).






  Rámeček 7.6


  Shrnutí výsledků návštěv provedených GŘ AGRI za účelem přezkumu a zaměřených na vybrané kategorie výdajů kontrolovaných certifikačními subjekty v roce 2018
















  Zdroj: | EÚD na základě přezkumů GŘ AGRI. |
| --- | --- | --- |

7.33.

Rámeček 7.6

Shrnutí výsledků návštěv provedených GŘ AGRI za účelem přezkumu a zaměřených na vybrané kategorie výdajů kontrolovaných certifikačními subjekty v roce 2018

Image 49

Zdroj:

EÚD na základě přezkumů GŘ AGRI.

Paušální úpravy měr chyb nahlášených členskými státy tvoří značnou část měr chyb zveřejňovaných GŘ AGRI

| 7.34. | Členské státy nahlásily na základě kontrolních statistik svých platebních agentur ve výdajích na SZP jako celek celkovou míru chyb blížící se 1 % (21). Provedli jsme přezkum úprav měr chyb členských států provedených GŘ AGRI (viz bod 7.28). Stejně jako v předchozích letech GŘ AGRI vycházelo při většině svých úprav z vlastních kontrol systémů a výdajů platebních agentur. Většinu těchto úprav vypočítává s použitím paušálních sazeb, což má zohledňovat závažnost a rozsah nedostatků, které odhalilo v kontrolních systémech. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | GŘ AGRI ve své výroční zprávě o činnosti odhaduje rizikovou částku v době platby u výdajů na SZP jako celek na přibližně 2,1 % a u přímých plateb na přibližně 1,8 %. Komise rovněž prezentuje tyto výsledky ve své výroční zprávě o řízení a výkonnosti. |
| --- | --- |

7.35.

Výroční zpráva o činnosti GŘ CLIMA

| 7.36. | Přezkoumali jsme výroční zprávu o činnosti GŘ CLIMA. Zpráva byla vypracována v souladu s interními pokyny Komise. Vzhledem k tomu, že náš vzorek pro rok 2018 neobsahoval žádné operace týkající se opatření v oblasti klimatu, nemáme k dispozici žádné auditní výsledky, jež bychom mohli porovnat s informacemi o správnosti výdajů vykázanými GŘ CLIMA. |
| --- | --- |

7.36.

Závěr a doporučení

Závěr

| 7.37. | Důkazní informace, které jsme získali a předložili v této kapitole, svědčí o tom, že míra chyb ve výdajích na „Přírodní zdroje“ jako celku byla významná (materiální). Z našeho testování operací v okruhu „Přírodní zdroje“ jako celku vyplývá, že odhadovaná celková míra chyb činí 2,4 % (viz
  příloha 7.1
  ). Naše výsledky nicméně naznačují, že u přímých plateb z EZZF, na něž připadá 72 % výdajů v tomto okruhu VFR, nebyla míra chyb významná (materiální). |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Odhad Komise, pokud jde o rizikové částky v době platby u výdajů na SZP a u přímých plateb, publikovaný v její výroční zprávě o řízení a výkonnosti (viz bod 7.35) odpovídá našemu závěru. |
| --- | --- |

7.38.

Doporučení

| 7.39. | Zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na šest doporučení vyjádřených ve výroční zprávě za rok 2015 jsou uvedena v 
  příloze 7.3
  . Komise realizovala tato doporučení ve všech ohledech. |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | V naší zvláštní zprávě z roku 2017 jsme Komisi předložili řadu doporučení s cílovým datem realizace stanoveným na konec roku 2019. Doporučení se týkala opatření členských států k řešení příčin chyb a kvality práce certifikačních subjektů. Tato doporučení jsou relevantní i pro letošní zjištění a závěry a po uplynutí náležité doby provedeme jejich následnou kontrolu. |
| --- | --- |

7.40.

Část 2 – Výkonnost

| 7.41. | V roce 2018 jsme zveřejnili osm zvláštních zpráv o výdajích v souvislosti s udržitelným využíváním přírodních zdrojů. Zvláštní zprávy o SZP se zabývaly problematikou obnovitelné energie ve venkovských oblastech, režimem základní platby, možnostmi financování projektů rozvoje venkova a dobrými životními podmínkami zvířat. Rovněž jsme publikovali zprávy o znečištění ovzduší, zachycování a ukládání uhlíku, prevenci povodní a desertifikaci. Dále jsme zveřejnili informační dokument o budoucnosti SZP a stanovisko k legislativním návrhům týkajícím se SZP po roce 2020 (viz body 3.50–3.52). |
| --- | --- |

7.41.

| 7.42. | Při testování správnosti operací v roce 2018 jsme prověřovali:






  a) | realizaci a náklady opatření rozvoje venkova ve vzorku s důrazem na výstupy; |
| --- | --- | --- |

7.42.

a)

realizaci a náklady opatření rozvoje venkova ve vzorku s důrazem na výstupy;

| b) | měření výkonnosti a související výkazy podle společného monitorovacího a hodnotícího rámce SZP prováděné Komisí a členskými státy s důrazem na výsledky opatření. |
| --- | --- |

b)

měření výkonnosti a související výkazy podle společného monitorovacího a hodnotícího rámce SZP prováděné Komisí a členskými státy s důrazem na výsledky opatření.

Posouzení výkonnosti opatření rozvoje venkova

| 7.43. | Přezkoumali jsme vzorek 113 akcí pro rozvoj venkova (22) v 18 členských státech spadajících pod 13 opatření, která zahrnovala:






  — | kompenzační platby zemědělcům, kteří přijali agroenvironmentální a klimatické závazky nebo hospodaří v oblastech s přírodními omezeními; |
| --- | --- | --- |

7.43.

—

kompenzační platby zemědělcům, kteří přijali agroenvironmentální a klimatické závazky nebo hospodaří v oblastech s přírodními omezeními;

| — | podporu na modernizaci zemědělských podniků, jako je výstavba budov nebo nákup nového vybavení; |
| --- | --- |

—

podporu na modernizaci zemědělských podniků, jako je výstavba budov nebo nákup nového vybavení;

| — | poskytování podpory mladým zemědělcům, kteří začínají hospodařit; |
| --- | --- |

—

poskytování podpory mladým zemědělcům, kteří začínají hospodařit;

| — | podporu na základní služby a obnovu vesnic ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

—

podporu na základní služby a obnovu vesnic ve venkovských oblastech.

| 7.44. | Posuzovali jsme, zda:






  — | akce vedly k očekávaným výstupům; |
| --- | --- | --- |

7.44.

—

akce vedly k očekávaným výstupům;

| — | členské státy zkontrolovaly přiměřenost nákladů vykázaných v souvislosti s investičními projekty; |
| --- | --- |

—

členské státy zkontrolovaly přiměřenost nákladů vykázaných v souvislosti s investičními projekty;

| — | byly patřičně využity možnosti zjednodušeného vykazování nákladů. |
| --- | --- |

—

byly patřičně využity možnosti zjednodušeného vykazování nákladů.

Většina akcí vedla k očekávaným výstupům

| 7.45. | V době našeho auditu bylo 103 ze 113 kontrolovaných opatření dokončeno. V deseti případech, kdy akce nevedly k realizaci plánovaných výstupů, investice buďto nebyla provedena v souladu s platnými pravidly a zadáním, nebo příjemci nadhodnotili způsobilou zemědělskou plochu. |
| --- | --- |

7.45.

Členské státy obecně přiměřenost nákladů kontrolovaly, ale zjednodušené vykazování nákladů příliš nevyužívaly

| 7.46. | U 47 ze 49 investic do zemědělských podniků a projektů rozvoje podnikání, které jsme prověřovali, členské státy zavedly postupy ověřující, že vykázané náklady jsou přiměřené, např. zadávací řízení, referenční náklady nebo porovnání nabídek. V jednom z těchto případů však nebyly zavedené postupy řádně dodrženy. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | Již dříve jsme upozornili na skutečnost, že možnosti zjednodušeného vykazování nákladů mohou u některých projektů usnadnit správu a řízení a udržet náklady projektu pod kontrolou (23). Je tomu tak zejména u opatření, která obsahují akce s obdobnými typy činností a výdajů (24). |
| --- | --- |

7.47.

| 7.48. | Členské státy využily možností zjednodušeného vykazování nákladů, jako jsou jednorázové částky nebo paušální sazby, u tří ze 49 projektů (viz příklad v 
  rámečku 7.7
  ). Minimálně u některých nákladů mohly vnitrostátní orgány využít možností zjednodušeného vykazování nákladů u dalších 16 projektů. V naší zvláštní zprávě č. 11/2018 jsme Komisi adresovali doporučení, jež se zaměřovala na podporu vhodného využívání zjednodušeného vykazování nákladů.






  Rámeček 7.7


  Příklad uplatnění možnosti zjednodušeného vykazování nákladů






  Ve Finsku se z rozpočtu EU financovaly nepřímé náklady na projekt místního rozvoje prostřednictvím paušálních sazeb. Národní orgány předem identifikovaly kategorie nepřímých nákladů a spočetly financování jako paušální procento souvisejících přímých nákladů na projekt. |
| --- | --- |

7.48.

Rámeček 7.7

Příklad uplatnění možnosti zjednodušeného vykazování nákladů

Ve Finsku se z rozpočtu EU financovaly nepřímé náklady na projekt místního rozvoje prostřednictvím paušálních sazeb. Národní orgány předem identifikovaly kategorie nepřímých nákladů a spočetly financování jako paušální procento souvisejících přímých nákladů na projekt.

Společný monitorovací a hodnotící rámec SZP

| 7.49. | Společný monitorovací a hodnotící rámec SZP (CMEF) je soubor pravidel, postupů a ukazatelů, jejichž cílem je zajistit ucelené a pravidelné posuzování pokroku, účinnosti a efektivnosti každého opatření oproti cílům SZP (25). Ukazatele mají: a) popisovat výstup realizovaný akcí SZP (ukazatele výstupů); b) měřit okamžité změny související s akcí (ukazatele výsledků); c) vykazovat dlouhodobé důsledky opatření z hlediska přispění k obecným cílům SZP (ukazatele dopadu) (26). V souladu s CMEF musí Komise a členské státy provádět hodnocení na základě víceletého plánu (27). |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Přezkoumali jsme ukazatele 113 plateb na rozvoj venkova a 95 přímých plateb a při naší práci jsme přihlíželi k definicím uvedeným v 
  rámečku 7.8
  . Zaměřili jsme se na ukazatele výsledků, které mají mít přímou souvislost s akcemi. Tato prověrka doplnila naši práci zaměřenou na používání ukazatelů výkonnosti na úrovni programu, o níž informujeme v 
  kapitole 3
  .






  Rámeček 7.8


  Definice ukazatelů vstupů, výstupů, výsledků a dopadů
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

7.50.

Rámeček 7.8

Definice ukazatelů vstupů, výstupů, výsledků a dopadů

Image 50

Zdroj:

EÚD.

| 7.51. | Zohlednili jsme naše předchozí zjištění o CMEF (28). Již dříve jsme uvedli, že monitorovací a hodnotící systém by měl poskytovat informace o tom, v jakých oblastech výdaje jsou či nejsou účinné a efektivní. Ukazatele výsledků by konkrétně měly ukazovat přímé a okamžité účinky akce, tj. čeho bylo pomocí výdajů skutečně dosaženo (29). |
| --- | --- |

7.51.

Nedostatky ukazatelů výsledků u výdajů na rozvoj venkova

| 7.52. | Již v minulosti jsme ve svých zprávách upozornili, že akce v oblasti rozvoje venkova nemusí dosáhnout zamýšlených výsledků, přestože zajistí dohodnuté fyzické výstupy (30). I letos jsme navzdory tomu, že většina akcí podle našich zjištění vedla k očekávaným výsledkům (viz bod 7.45), nalezli několik nedostatků v používání ukazatelů výkonnosti ve výdajích na rozvoj venkova. Výsledky našeho přezkumu jsou shrnuty v 
  rámečku 7.9
  a popsány níže.






  Rámeček 7.9


  Nedostatky v měření a vykazování výkonnosti výdajů na rozvoj venkova
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

7.52.

Rámeček 7.9

Nedostatky v měření a vykazování výkonnosti výdajů na rozvoj venkova

Image 51

Zdroj:

EÚD.

Ukazatele výsledků CMEF nezahrnují všechny výdaje na rozvoj venkova

| 7.53. | Zjistili jsme, že ze 113 opatření v oblasti rozvoje venkova, které jsme prověřovali, nemělo 35 žádný relevantní ukazatel výsledků měřící okamžité a přímé účinky (viz
  rámeček 7.10
  ). To byl případ opatření 13 („Platby na oblasti s přírodními nebo jinými specifickými omezeními“) a pěti dalších podopatření (31). |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Zjistili jsme, že u 15 z 35 projektů, které neměly ukazatele výsledků CMEF, členské státy řešily tento nedostatek ve výkaznictví tím, že stanovily vlastní vnitrostátní ukazatele (
  rámeček 7.10
  ).






  Rámeček 7.10


  U 20 ze 113 (18 %) projektů rozvoje venkova se nemonitorovaly výsledky
















  Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- | --- |

7.54.

Rámeček 7.10

U 20 ze 113 (18 %) projektů rozvoje venkova se nemonitorovaly výsledky

Image 52

Zdroj:

EÚD.

Omezené informace o příspěvku výdajů k dané oblasti zájmu

| 7.55. | U pěti ze 14 prověřovaných oblastí zájmu nebyla mezi cíli a souvisejícími ukazateli výsledků žádná zřejmá vazba. O tom, zda podpořené akce přispěly k dosažení cílů, jsou proto k dispozici pouze omezené informace. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Například oblast zájmu 2B měla „usnadňovat vstup dostatečně kvalifikovaných zemědělců do odvětví zemědělství, zejména generační obnovu v tomto odvětví“. Většina výdajů v této oblasti připadá na platby na rozjezd podnikání pro mladé zemědělce. Jediným ukazatelem výsledků je zde „Procento zemědělských podniků s podpořeným plánem rozvoje podniku/podpořenými investicemi pro mladé zemědělce“. Tento ukazatel poskytuje omezené informace o dovednostech zemědělců zahajujících zemědělskou činnost a skutečné míře generační obnovy. |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Zjistili jsme tři případy, kdy kritéria způsobilosti pro výběr akcí neměla žádnou souvislost s příslušnými ukazateli výkonnosti (viz příklady v 
  rámečku 7.11
  ). Tyto akce tedy nepřispěly k cílům dané oblasti zájmu.






  Rámeček 7.11


  Projekty bez vazby na cíle dané oblasti zájmu






  V Německu byl realizován projekt výstavby hráze na ochranu středověké městské čtvrti před povodněmi a vykázán v rámci oblasti zájmu 3B „Podpora předcházení rizikům v zemědělských podnicích a řízení těchto rizik“. Souvisejícím ukazatelem výsledku bylo „Procento zemědělských podniků účastnících se systémů řízení rizik“.
  Švédské orgány vykázaly podporu na propagační a marketingové akce pro zemědělské činnosti jako příspěvek k oblasti zájmu 4B „Lepší hospodaření s vodou“. Ukazatelem výstupu pro tuto oblast zájmů bylo „Procento zemědělské půdy, na niž se vztahuje závazek obhospodařování podporující zlepšení hospodaření s vodou“. |
| --- | --- |

7.57.

Rámeček 7.11

Projekty bez vazby na cíle dané oblasti zájmu

V Německu byl realizován projekt výstavby hráze na ochranu středověké městské čtvrti před povodněmi a vykázán v rámci oblasti zájmu 3B „Podpora předcházení rizikům v zemědělských podnicích a řízení těchto rizik“. Souvisejícím ukazatelem výsledku bylo „Procento zemědělských podniků účastnících se systémů řízení rizik“.

Švédské orgány vykázaly podporu na propagační a marketingové akce pro zemědělské činnosti jako příspěvek k oblasti zájmu 4B „Lepší hospodaření s vodou“. Ukazatelem výstupu pro tuto oblast zájmů bylo „Procento zemědělské půdy, na niž se vztahuje závazek obhospodařování podporující zlepšení hospodaření s vodou“.

Většina ukazatelů výsledků vykazuje omezení a nedostatky

| 7.58. | Přímé účinky podpory měří jen málo ukazatelů výsledků. Celkem 17 z 25 ukazatelů výsledků pro rozvoj venkova měřilo tedy míru poskytnuté podpory, a nikoliv to, zda podpora byla pro danou oblast zájmu účinným příspěvkem (32). |
| --- | --- |

7.58.

| 7.59. | Některé ukazatele výsledku jsou nepřesné. Jedním z ukazatelů, který má měřit účinky opatření 7 (Základní služby a obnova vesnic ve venkovských oblastech) je „Procento venkovského obyvatelstva majícího prospěch z lepších služeb/infrastruktury“. „Obyvatelstvem“ se rozumí „velikost populace v dané oblasti (např. obec, skupina obcí), která má z dané služby/infrastruktury prospěch“. V takových případech mohou členské státy vykázat všechny obyvatele obce, kde byla akce realizována, bez ohledu na skutečný počet uživatelů, kteří mají z akce prospěch. Na tento problém jsme upozornili již v předchozím programovém období (2007–2013) (33). |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Celkem šest ukazatelů výsledků využívá průzkumy vzorků dokončených operací ve vztahu k oblasti zájmu. Metodika jejich výpočtu vychází z obecného pokynu, který vydala Komise poté, kdy již byla realizace projektů zahájena. |
| --- | --- |

7.60.

Obdobné nedostatky u ukazatelů výsledků přímých plateb

| 7.61. | Výsledky našeho přezkumu vzorku přímých plateb potvrdily hlavní nedostatky v monitorování výkonnosti, o nichž jsme informovali v našich dvou zvláštních zprávách: č. 1/2016: „Je Komisí zavedený systém měření výkonnosti ve vztahu k příjmům zemědělců dobře koncipovaný a vychází ze spolehlivých údajů?“ a zvláštní zprávě č. 10/2017: „Podpora EU pro mladé zemědělce by měla být lépe zacílena, aby usnadňovala účinnou generační obměnu“. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Jedním z cílů přímých plateb mladým zemědělcům je „zvyšovat konkurenceschopnost zemědělství“. Související ukazatele výsledků však jasně nesouvisí s věcnou podstatou plateb, neboť měří „přidanou hodnotu pro prvovýrobce v rámci potravinového řetězce“, „obchod se zemědělskými produkty EU“ a „ceny komodit EU ve srovnání s cenami na světových trzích“ (34). |
| --- | --- |

7.62.

| 7.63. | O výkonnosti ekologické platby jsme již v našich zprávách informovali (35). Zjistili jsme, že ukazatel výsledku Komise měřící „Podíl plochy, na kterou se vztahují postupy ekologizace“, nebyl pro monitorování výsledků dosažených ekologizací příliš užitečný. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Po obdobích sucha v letech 2017 a 2018 povolily některé členské státy zemědělcům používat půdu vykázanou jako „plocha využívaná v ekologickém zájmu“ (36) (převážně půda ležící ladem) pro účely produkce. Členské státy však nahlásily výstupy a výsledky na základě zemědělci původně vykázané plochy využívané v ekologickém zájmu, nikoliv skutečného využití půdy. To negativně ovlivnilo spolehlivost ukazatelů výstupů a výsledků ekologických plateb. |
| --- | --- |

7.64.

Závěr a doporučení

Závěr

| 7.65. | Většina dokončených akcí v oblasti rozvoje venkova, které jsme prověřovali, vedla k realizaci očekávaného výstupu. Členské státy obvykle dodržovaly postupy, jimiž se ověřuje, že vykázané náklady jsou přiměřené, zjednodušené vykazování nákladů ale příliš nevyužívaly. |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | Ve způsobu, kterým Komise a členské státy uplatňovaly ukazatele výsledků CMEF při měření a vykazování výkonnosti výdajů na zemědělství a rozvoj venkova stávajícího programového období 2014–2020, jsme identifikovali několik nedostatků. V návrhu zavést pro SZP pro období po roce 2020 model založený na výkonnosti Komise definovala společné ukazatele výstupů, výsledků a dopadu (37). Přestože jsme v našem stanovisku č. 7/2018 k tomuto návrhu přechod na model založený na výkonnosti doporučili, upozornili jsme, že tyto ukazatele nebyly dosud plně rozpracovány (38), a k navrhovaným ukazatelům jsme uvedli konkrétní připomínky (39). |
| --- | --- |

7.66.

Doporučení

Doporučení 7.1 – Vyřešit nedostatky týkající se měření a vykazování výkonnosti SZP

V období po roce 2020 by Komise měla zohlednit nedostatky, které jsme zjistili ve stávajícím rámci, a zajistit, aby ukazatele výsledků řádně měřily účinky opatření a byly jasně provázány se souvisejícími intervencemi a cíli politiky (viz body 7.52–7.64).

Termín pro realizaci doporučení: 2020

---

(1)  Čl. 110 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

(2)  Čl. 110 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013.

(3)  Vzorek sestával z 95 přímých plateb, 14 tržních opatření, 136 plateb v rámci programů rozvoje venkova a šesti plateb z oblasti rybolovu, životního prostření a opatření v oblasti klimatu.

(4)  Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Německo, Estonsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Maďarsko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Finsko, Švédsko a Spojené království. Součástí vzorku byly tři operace, jež spadají pod přímé řízení.

(5)  Zjistili jsme také 12 případů nesouladu s pravidly, které neměly žádný finanční dopad.

(6)  Při výpočtu míry chyb vycházíme z reprezentativního vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95% mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 1,2 % (dolní hranice) a 3,6 % (horní hranice).

(7)  Platby podpory oddělené od produkce se poskytují na veškerou způsobilou zemědělskou půdu bez ohledu na to, zda je či není využívána k zemědělské produkci.

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/iacs_en.

(9)  Viz bod 7.17 naší výroční zprávy za rok 2015, bod 7.13 naší výroční zprávy za rok 2016 a bod 7.16 naší výroční zprávy za rok 2017.

(10)  Viz bod 7.17 naší výroční zprávy za rok 2015.

(11)  Viz body 7.46–7.55 naší výroční zprávy za rok 2017.

(12)  Viz bod 7.15 naší výroční zprávy za rok 2016 a bod 7.16 naší výroční zprávy za rok 2017.

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

(14)  Viz bod 7.26 naší výroční zprávy za rok 2016.

(15)  Viz naše zvláštní zpráva č. 7/2017: „Nová role certifikačních subjektů ve vztahu k výdajům na SZP: pozitivní krok směrem k modelu jednotného auditu, ale je potřeba vyřešit výrazné nedostatky“.

(16)  GŘ AGRI používá k odhadu své nápravné kapacity upravený klouzavý průměr finančních oprav a zpětně získaných částek.

(17)  Španělsko (Andalusie a Aragonie), Itálie (AGREA), Polsko, Spojené království (Skotsko).

(18)  V bodu 7.67 (Doporučení 5) naší výroční zprávy za rok 2015 jsme Komisi doporučili, aby „aktualizovala auditní manuál GŘ AGRI tak, aby v něm byly uvedeny podrobné auditní postupy a požadavky na dokumentaci při ověřování údajů poskytovaných členskými státy a používaných k výpočtu finančních oprav“.

(19)  Po auditu kontrolní strategie GŘ AGRI pro SZP na období 2014–2020 z roku 2017 útvar interního auditu doporučil, aby GŘ AGRI posílilo své postupy pro výpočet finančních oprav a dle potřeby aktualizovalo svůj auditní manuál.

(20)  Viz bod 7.37 naší výroční zprávy za rok 2017.

(21)  Členské státy musí GŘ AGRI předložit do 15. července každého roku dva soubory statistických údajů: údaje o kontrolách (souborná databáze se všemi příjemci, kteří podali žádosti, uvádějící, zda byl příjemce předmětem správních kontrol nebo kontrol na místě, a výsledky těchto kontrol) a kontrolní statistiky (shrnutí výsledků kontrol podle hlavních rozpočtových položek).

(22)  Ze 136 operací rozvoje venkova ve vzorku jsme pokryli 113 akcí schválených v rámci stávajícího programového období (2014–2020).

(23)  Viz bod 7.63 naší výroční zprávy za rok 2017.

(24)  Viz bod 56 zvláštní zprávy č. 11/2018: „Nové metody financování projektů v oblasti rozvoje venkova: jednodušší, ale bez zaměření na výsledky“.

(25)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-glance/cmef_en.

(26)  Zvláštní zpráva č. 1/2016: „Je Komisí zavedený systém měření výkonnosti ve vztahu k příjmům zemědělců dobře koncipovaný a vychází ze spolehlivých údajů?“.

(27)  Členské státy musely zaslat svá první hodnocení za období 2014–2020 do konce června 2019.

(28)  Viz naše zvláštní zpráva č. 12/2013: „Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?“, zvláštní zpráva č. 12/2015: „Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství“, zvláštní zpráva č. 1/2016: „Je Komisí zavedený systém měření výkonnosti ve vztahu k příjmům zemědělců dobře koncipovaný a vychází ze spolehlivých údajů?“, zvláštní zpráva č. 10/2017: „Podpora EU pro mladé zemědělce by měla být lépe zacílena, aby usnadňovala účinnou generační obměnu“ a zvláštní zpráva č. 16/2017: „Programování rozvoje venkova: mělo by být méně složité a více zaměřené na výsledky“.

(29)  Zvláštní zpráva č. 12/2013: „Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?“.

(30)  Viz bod 79 zvláštní zprávy č. 25/2015: „Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů“.

(31)  1.2 (Demonstrační činnosti a informační akce), 4.2 (Investice do zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů), 4.3 (Investice do infrastruktury související s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobením se zemědělství a lesnictví), 8.3 (Předcházení poškozování lesů lesními požáry, přírodními katastrofami a katastrofickými událostmi) a 19.4 (Podpora na provozní náklady a náklady na oživení).

(32)  Například „Procento zemědělských podniků s podporou z programu rozvoje venkova na investice do restrukturalizace nebo modernizace“ představuje celkový počet zemědělských podniků, které obdržely podporu na investice do restrukturalizace anebo modernizace v rámci opatření 4, vydělený celkovým počtem zemědělských podniků v referenčním roce.

(33)  Viz bod 81 zvláštní zprávy č. 25/2015. „Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů“.

(34)  Viz též body 71 a 90 naší zvláštní zprávy č. 10/2017: „Podpora EU pro mladé zemědělce by měla být lépe zacílena, aby usnadňovala účinnou generační obměnu“.

(35)  Viz bod 7.43 až 7.54 naší výroční zprávy za rok 2016 a body 26 až 33 zvláštní zprávy č. 21/2017: „Ekologizace: komplexnější režim podpory příjmů, dosud bez environmentálních účinků“.

(36)  Zemědělci s ornou půdou nad rámec 15 hektarů musí zajistit, aby alespoň 5 % této plochy byla plocha využívaná jako plocha v ekologickém zájmu, rezervovaná pro ekologicky přínosné prvky, jako půda ležící ladem nebo křoviny a stromy.

(37)  Viz příloha I COM(2018) 392: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013.

(38)  Stanovisko č. 7/2018, bod 70.

(39)  Stanovisko č. 7/2018, příloha I.

PŘÍLOHA 7.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI „PŘÍRODNÍ ZDROJE“

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Přímé platby | 95 | 121 |
| Tržní opatření, rozvoj venkova, rybolov, životní prostředí a opatření v oblasti klimatu | 156 | 109 |
| Operace z okruhu „Přírodní zdroje“ celkem | 251 | 230 |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Odhadovaná míra chyb: „Přírodní zdroje“ | 2,4 % | 2,4 % |
| | Horní hranice míry chyb | 3,6 % | |
| | Dolní hranice míry chyb | 1,2 % | |

2018

2017

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Přímé platby

95

121

Tržní opatření, rozvoj venkova, rybolov, životní prostředí a opatření v oblasti klimatu

156

109

Operace z okruhu „Přírodní zdroje“ celkem

251

230

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb: „Přírodní zdroje“

2,4 %

2,4 %

Horní hranice míry chyb

3,6 %

Dolní hranice míry chyb

1,2 %

PŘÍLOHA 7.2

INFORMACE O AKCÍCH EU V ČLENSKÝCH STÁTECH NEBO REGIONECH

PŘEHLED VÝSLEDKŮ TESTOVÁNÍ OPERACÍ PODLE JEDNOTLIVÝCH ČLENSKÝCH STÁTŮ U TRŽNÍCH OPATŘENÍ, ROZVOJE VENKOVA, RYBOLOVU, ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ A OPATŘENÍ V OBLASTI KLIMATU (1)

Image 53

Zdroj: EÚD.

---

(1)  Bez tří prověřovaných operací v rámci přímého řízení.

PŘÍLOHA 7.3

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora |
| --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Již není použitelné | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2015 | 7.67. Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 Komisi v případě EZZF doporučujeme: | | | | | | |
| Doporučení 1: pokračovat ve sledování případů, kdy vnitrostátní právní předpisy neodpovídají legislativě Unie s využitím všech právních prostředků, jež má k dispozici, zejména pozastavení plateb; | X | | | | | |
| Doporučení 2: každoročně monitorovat výsledky posouzení kvality systémů LPIS prováděných členskými státy a kontrolovat, že všechny členské státy s negativním hodnocením skutečně přijaly nutná nápravná opatření; | X | | | | | |
| k rozvoji venkova: | | | | | | |
| Doporučení 3: zajistit, aby akční plány všech členských států řešící chyby v oblasti rozvoje venkova obsahovaly účinná opatření pro zadávání veřejných zakázek; | X | | | | | |
| k EZZF a rozvoji venkova: | | | | | | |
| Doporučení 4: monitorovat a aktivně podporovat certifikační subjekty při nápravě nedostatků v jejich práci a metodice týkající se legality a správnosti výdajů, aby mohly poskytovat spolehlivé informace, jež jsou základem pro odhad míry upravených chyb prováděný Komisí; | X | | | | | |
| Doporučení 5: aktualizovat auditní manuál GŘ AGRI tak, aby v něm byly uvedeny podrobné auditní postupy a požadavky na dokumentaci při ověřování údajů poskytovaných členskými státy a používaných k výpočtu finančních oprav; | X | | | | | |
| k rybolovu: | | | | | | |
| Doporučení 6: zlepšit shodu auditů souladu GŘ MARE s mezinárodními auditorskými standardy. | X | | | | | |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Již není použitelné

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2015

7.67. Na základě tohoto přezkumu a zjištění a závěrů za rok 2015 Komisi v případě EZZF doporučujeme:

Doporučení 1: pokračovat ve sledování případů, kdy vnitrostátní právní předpisy neodpovídají legislativě Unie s využitím všech právních prostředků, jež má k dispozici, zejména pozastavení plateb;

X

Doporučení 2: každoročně monitorovat výsledky posouzení kvality systémů LPIS prováděných členskými státy a kontrolovat, že všechny členské státy s negativním hodnocením skutečně přijaly nutná nápravná opatření;

X

k rozvoji venkova:

Doporučení 3: zajistit, aby akční plány všech členských států řešící chyby v oblasti rozvoje venkova obsahovaly účinná opatření pro zadávání veřejných zakázek;

X

k EZZF a rozvoji venkova:

Doporučení 4: monitorovat a aktivně podporovat certifikační subjekty při nápravě nedostatků v jejich práci a metodice týkající se legality a správnosti výdajů, aby mohly poskytovat spolehlivé informace, jež jsou základem pro odhad míry upravených chyb prováděný Komisí;

X

Doporučení 5: aktualizovat auditní manuál GŘ AGRI tak, aby v něm byly uvedeny podrobné auditní postupy a požadavky na dokumentaci při ověřování údajů poskytovaných členskými státy a používaných k výpočtu finančních oprav;

X

k rybolovu:

Doporučení 6: zlepšit shodu auditů souladu GŘ MARE s mezinárodními auditorskými standardy.

X

---

KAPITOLA 8

Bezpečnost a občanství

OBSAH

| Úvod | 8.1–8.5 |
| --- | --- |

| Stručný popis tohoto okruhu víceletého finančního rámce | 8.2–8.4 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 8.5 |
| --- | --- |

| Část 1 – Správnost operací | 8.6–8.17 |
| --- | --- |

| Prověrka vybraných systémů | 8.8–8.16 |
| --- | --- |

| Sdílené řízení u fondů AMIF a ISF | 8.8–8.10 |
| --- | --- |

| Přímé/nepřímé řízení u fondů AMIF a ISF | 8.11–8.13 |
| --- | --- |

| Program Potraviny a krmiva | 8.14–8.16 |
| --- | --- |

| Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy | 8.17 |
| --- | --- |

| Závěr a doporučení | 8.18 |
| --- | --- |

| Část 2 – Výkonnost | 8.19–8.20 |
| --- | --- |

Úvod

| 8.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se okruhu víceletého finančního rámce „Bezpečnost a občanství“. Přehled hlavních činností a výdajů v rámci tohoto okruhu v roce 2018 uvádí
  rámeček 8.1
  .






  Rámeček 8.1


  Okruh víceletého finančního rámce „Bezpečnost a občanství“ – přehled za rok 2018







  Rozpis plateb:





  Platby a kontrolovaný základní soubor:










  (1) | Údaje zahrnují výdaje na spotřebitele, spravedlnost, práva, rovnost a občanství. |
| --- | --- | --- |

8.1.

Rámeček 8.1

Okruh víceletého finančního rámce „Bezpečnost a občanství“ – přehled za rok 2018

Rozpis plateb:

Image 54

Platby a kontrolovaný základní soubor:

Image 55

(1)

Údaje zahrnují výdaje na spotřebitele, spravedlnost, práva, rovnost a občanství.

| (2) | Zálohy a zúčtování jsou v souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13). |
| --- | --- |

(2)

Zálohy a zúčtování jsou v souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13).

| Zdroj: | Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018.

Stručný popis tohoto okruhu víceletého finančního rámce

| 8.2. | Tento okruh se vztahuje na různé politiky, jejichž společným cílem je posilovat koncept evropského občanství vytvořením prostoru svobody, spravedlnosti a bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Jak je vidět v 
  rámečku 8.1
  , největší oblastí výdajů jsou výdaje na migraci a bezpečnost. Většina výdajů se tedy financuje pouze ze dvou fondů: Azylového, migračního a integračního fondu (1) (AMIF) a Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) (2). Řízení většiny prostředků z fondů AMIF a ISF sdílejí členské státy s Generálním ředitelstvím Komise pro migraci a vnitřní věci (GŘ HOME). Cílem fondu AMIF je přispívat k účinnému řízení migračních toků a rozvíjet společný přístup EU k azylu a migraci. Cílem fondu ISF je dosáhnout vysoké míry bezpečnosti v EU. Má dva nástroje (3): ISF – hranice a víza a ISF – policie. První podporuje harmonizovaná opatření v oblasti správy hranic a rozvoj společné vízové politiky a druhý se zaměřuje na spolupráci donucovacích orgánů a na zlepšení kapacity řízení bezpečnostních rizik a krizí. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Další výrazná část rozpočtu v tomto okruhu připadá na financování 13 decentralizovaných agentur (4), které se aktivně podílejí na plnění hlavních priorit EU v oblasti migrace a bezpečnosti, soudní spolupráce a zdraví. Následuje program „Potraviny a krmiva“, jehož cílem je zajišťovat zdraví osob, zvířat a rostlin ve všech fázích potravinového řetězce, a „Kreativní Evropa“, což je rámcový program podpory EU pro kulturu a audiovizuální oblast. Rozpočtové prostředky se dále vynakládají na řadu programů, jejichž účelem je dosáhnout společného cíle, tj. posílit oblast bezpečnosti a občanství; jde o programy týkající se spravedlnosti, spotřebitelů a oblasti práv, rovnosti a občanství. |
| --- | --- |

8.4.

Rozsah a koncepce auditu

| 8.5. | Na základě koncepce a metod auditu uvedených v 
  příloze 1.1
  jsme zkontrolovali vzorek 18 operací, který byl sestaven tak, abychom na jeho základě mohli vydat výrok k výdajům z rozpočtu jako celku, ale nikoliv aby byl reprezentativní pro celé rozpětí výdajů spadajících do tohoto okruhu víceletého finančního rámce (tj. neprováděli jsme odhad celkové míry chyb v tomto okruhu). Tento postup byl zvolen s ohledem na relativně nízkou míru plateb v této oblasti politiky v roce 2018 (přibližně 2 % z celkových výdajů EU). Vzorek obsahoval sedm operací ve sdíleném řízení s členskými státy (5), šest operací v rámci přímého řízení a dvě v rámci nepřímého řízení Komise a tři spočívající v zúčtování záloh agenturám. V podokruhu „Bezpečnost a občanství“ v roce 2018 jsme dále kontrolovali následující:






  a) | hlavní systémy používané GŘ HOME a členskými státy poskytující ujištění o správnosti plateb z fondů AMIF a ISF a systémy používané GŘ Komise pro zdraví a bezpečnost potravin (GŘ SANTE) poskytující ujištění o správnosti plateb v rámci programu „Potraviny a krmiva“; |
| --- | --- | --- |

8.5.

a)

hlavní systémy používané GŘ HOME a členskými státy poskytující ujištění o správnosti plateb z fondů AMIF a ISF a systémy používané GŘ Komise pro zdraví a bezpečnost potravin (GŘ SANTE) poskytující ujištění o správnosti plateb v rámci programu „Potraviny a krmiva“;

| b) | spolehlivost informací o správnosti výdajů prezentovaných ve výročních zprávách o činnosti GŘ HOME a GŘ SANTE a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek, budoucích oprav a zpětně získaných prostředků; |
| --- | --- |

b)

spolehlivost informací o správnosti výdajů prezentovaných ve výročních zprávách o činnosti GŘ HOME a GŘ SANTE a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek, budoucích oprav a zpětně získaných prostředků;

| c) | pro účely části 2 této kapitoly jsme se zaměřili na ukazatele výkonnosti pro fond AMIF a fond ISF. |
| --- | --- |

c)

pro účely části 2 této kapitoly jsme se zaměřili na ukazatele výkonnosti pro fond AMIF a fond ISF.

Část 1 – Správnost operací

| 8.6. | Z 18 operací, které jsme kontrolovali, tři (17 %) obsahovaly chyby, z nichž jedna byla vyčíslitelná a byla nad 2% hranicí významnosti (materiality). Jednalo se operaci fondu AMIF v rámci sdíleného řízení ve Španělsku (chyba ve výši 9,4 %), která je vysvětlena v 
  rámečku 8.2
  . Vzhledem k tomu, že vzorek nebyl koncipován jako reprezentativní pro výdaje v tomto okruhu, nevypočítávali jsme celkovou míru chyb.






  Rámeček 8.2


  Důkazní informace týkající se tlumočnických služeb nebyly vždy dostatečné






  Ve Španělsku fond AMIF podporuje vnitrostátní orgány při zpracovávání azylových žádostí tím, že se z něj spolufinancují tlumočnické služby pro osoby, které žádají o mezinárodní ochranu. Provedli jsme kontrolu záznamů deseti vzorků sezení s tlumočníkem, abychom zjistili, zda byly splněny podmínky pro platbu. Zjistili jsme, že u jedné tlumočnické zakázky nebyly záznamy v souladu s účtovanými hodinami, neuváděly, kolika osobám byla tato asistence pokynuta, a nebyly řádně podepsány úředníkem ze španělské azylové služby. Náklady na tuto službu byly tudíž nadhodnocené. |
| --- | --- |

8.6.

Rámeček 8.2

Důkazní informace týkající se tlumočnických služeb nebyly vždy dostatečné

Ve Španělsku fond AMIF podporuje vnitrostátní orgány při zpracovávání azylových žádostí tím, že se z něj spolufinancují tlumočnické služby pro osoby, které žádají o mezinárodní ochranu. Provedli jsme kontrolu záznamů deseti vzorků sezení s tlumočníkem, abychom zjistili, zda byly splněny podmínky pro platbu. Zjistili jsme, že u jedné tlumočnické zakázky nebyly záznamy v souladu s účtovanými hodinami, neuváděly, kolika osobám byla tato asistence pokynuta, a nebyly řádně podepsány úředníkem ze španělské azylové služby. Náklady na tuto službu byly tudíž nadhodnocené.

| 8.7. | Kromě toho jsme zjistili, že u dvou operací byla nesprávně uplatněna kritéria pro výběr a udělení grantu/zakázky – jedna se týkala grantu a druhá zakázky na poskytování služeb. Porušení pravidel pro výběr a zadávání veřejných zakázek může mít potenciální dopad na způsobilost vykázaných nákladů a může poškozovat řádné finanční řízení výdajů EU. V 
  rámečku 8.3
  popisujeme, jak k tomu může dojít.






  Rámeček 8.3


  Nedostatky v uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek






  Podle právních předpisů EU musí být náklady vynaložené příjemci finančních prostředků EU přiměřené, odůvodněné a musí rovněž splňovat zásadu řádného finančního řízení, zejména pokud jde o hospodárnost a efektivnost.
  Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast poskytla v rámci programu Kultura grant jednomu muzeu v Nizozemsku. Obecné podmínky grantové dohody stanovovaly, že u veřejných zakázek na zboží a služby musí příjemce zadat jakoukoli zakázku nabídce s nejnižší cenou nebo ekonomicky nejvýhodnější nabídce.
  Kontrolovali jsme zadávací řízení vypsané příjemcem na editaci a zveřejnění tří knih. Zjistili jsme, že výzva k předkládání nabídek neobsahovala jasná kritéria způsobilosti a kritéria pro udělení zakázky a neuváděla ani, zda rozhodnutí o zadání zakázky bude vycházet z nejnižší ceny, nebo ekonomicky nejvýhodnější nabídky. Navíc v průběhu hodnocení nabídek příjemce upravil cenu jedné z nabídek, aniž by to projednal s uchazečem, a uplatnil kritéria pro udělení zakázky, která nebyla ve výzvě k předkládání nabídek uvedena.
  V důsledku toho příjemce nezaručil, že výdaje v souvislosti s touto zakázkou byly přiměřené, odůvodněné a že byly v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
  Agentura by podobným situacím v budoucnu mohla předejít, když posílí své pokyny příjemcům a také administrativní kontroly jejich zadávacích řízení. |
| --- | --- |

8.7.

Rámeček 8.3

Nedostatky v uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek

Podle právních předpisů EU musí být náklady vynaložené příjemci finančních prostředků EU přiměřené, odůvodněné a musí rovněž splňovat zásadu řádného finančního řízení, zejména pokud jde o hospodárnost a efektivnost.

Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast poskytla v rámci programu Kultura grant jednomu muzeu v Nizozemsku. Obecné podmínky grantové dohody stanovovaly, že u veřejných zakázek na zboží a služby musí příjemce zadat jakoukoli zakázku nabídce s nejnižší cenou nebo ekonomicky nejvýhodnější nabídce.

Kontrolovali jsme zadávací řízení vypsané příjemcem na editaci a zveřejnění tří knih. Zjistili jsme, že výzva k předkládání nabídek neobsahovala jasná kritéria způsobilosti a kritéria pro udělení zakázky a neuváděla ani, zda rozhodnutí o zadání zakázky bude vycházet z nejnižší ceny, nebo ekonomicky nejvýhodnější nabídky. Navíc v průběhu hodnocení nabídek příjemce upravil cenu jedné z nabídek, aniž by to projednal s uchazečem, a uplatnil kritéria pro udělení zakázky, která nebyla ve výzvě k předkládání nabídek uvedena.

V důsledku toho příjemce nezaručil, že výdaje v souvislosti s touto zakázkou byly přiměřené, odůvodněné a že byly v souladu se zásadou řádného finančního řízení.

Agentura by podobným situacím v budoucnu mohla předejít, když posílí své pokyny příjemcům a také administrativní kontroly jejich zadávacích řízení.

Prověrka vybraných systémů

Sdílené řízení u fondů AMIF a ISF

| 8.8. | Po čtyřech letech od zahájení sedmiletého programového období členské státy výrazně zvýšily míru plnění svých národních programů. I nadále však narůstá objem nevyužitých částek, což může s tím, jak se programy budou blížit uzávěrce, zvyšovat tlak na vnitrostátní orgány. V 
  rámečku 8.4
  jsou uvedeny roční platby, které členské státy vykázaly ve svých účetních závěrkách od počátku programového období a předložily Komisi ke schválení a následnému proplacení.






  Rámeček 8.4


  U plateb z fondů AMIF a ISF pro národní programy se zrychlilo tempo, ale disponibilní rozpočet také narůstá















  (*) | Výdaje z fondů AMIF/ISF, které vznikly na úrovni členského státu, se Komisi vykazují a jsou jí schvalovány v následujícím roce. Plnění rozpočtu Komise za rok 2018 tak zahrnuje výdaje členských států z roku 2017. |
| --- | --- | --- |

8.8.

Rámeček 8.4

U plateb z fondů AMIF a ISF pro národní programy se zrychlilo tempo, ale disponibilní rozpočet také narůstá

Image 56

(*)

Výdaje z fondů AMIF/ISF, které vznikly na úrovni členského státu, se Komisi vykazují a jsou jí schvalovány v následujícím roce. Plnění rozpočtu Komise za rok 2018 tak zahrnuje výdaje členských států z roku 2017.

| Zdroj: | EÚD. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD.

| 8.9. | Kontrolovali jsme řídicí a kontrolní systémy sedmi orgánů, které jsou odpovědné za provádění národních programů AMIF/ISF v příslušných členských státech (6). Naším záměrem bylo potvrdit, že kontroly realizované těmito orgány jsou přiměřené, co se týče a) výběru a udělování grantů, b) ověřování a potvrzování výdajů, c) auditní stopy a d) vypracování roční účetní závěrky (7). Všechny orgány vypracovaly podrobné postupy, které obecně dostačovaly požadavkům stanoveným v nařízeních o fondech AMIF a ISF. Rovněž jsme vybrali 70 spisů (deset od každého navštíveného vnitrostátního orgánu) a prověřovali jsme, zda se uvedené postupy řádně provádí v praxi. |
| --- | --- |

8.9.

| 8.10. | Náš audit odhalil tyto hlavní nedostatky:






  Rámeček 8.5


  Systémové nedostatky týkající se fondů AMIF a ISF | Členské státy | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nedostatek | Potenciální dopad | |
| | a) | Výběr a udělování grantů:
  Příslušný orgán ve Švédsku při hodnocení návrhů na opatření v rámci fondu AMIF nesestavil pořadí projektů ani nestanovil minimální limit, při jehož nesplnění budou projekty zamítnuty. |

8.10.

Rámeček 8.5

Systémové nedostatky týkající se fondů AMIF a ISF

Členské státy

Nedostatek

Potenciální dopad

a)

Příslušný orgán ve Švédsku při hodnocení návrhů na opatření v rámci fondu AMIF nesestavil pořadí projektů ani nestanovil minimální limit, při jehož nesplnění budou projekty zamítnuty.

Projekty byly méně efektivní, než bylo zamýšleno.

| b) | Ověřování a potvrzování výdajů:
  Rumunský orgán odpovědný za národní program fondu ISF systematicky při návštěvách příjemců na místě nekontroloval, zda k výdajům skutečně došlo.
  Ve Švédsku nebyly kontroly toho, zda nedochází k dvojímu financování, vyčerpávající.
  Ve Španělsku a Švédsku nebyly kontroly prováděné orgány odpovědnými za národní program fondu AMIF dostatečné na zajištění toho, aby příjemci dodržovali národní a/nebo unijní pravidla pro zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

b)

Rumunský orgán odpovědný za národní program fondu ISF systematicky při návštěvách příjemců na místě nekontroloval, zda k výdajům skutečně došlo.

Ve Švédsku nebyly kontroly toho, zda nedochází k dvojímu financování, vyčerpávající.

Ve Španělsku a Švédsku nebyly kontroly prováděné orgány odpovědnými za národní program fondu AMIF dostatečné na zajištění toho, aby příjemci dodržovali národní a/nebo unijní pravidla pro zadávání veřejných zakázek.

Neodhalení nezpůsobilých výdajů a nesrovnalostí ve veřejných zakázkách

| c) | Auditní stopa:
  Německý orgán odpovědný za národní program fondu AMIF neprovedl dostatečnou dokumentaci práce hodnoticího výboru, který byl pověřen udělováním grantů předkladatelům projektů. |
| --- | --- |

c)

Německý orgán odpovědný za národní program fondu AMIF neprovedl dostatečnou dokumentaci práce hodnoticího výboru, který byl pověřen udělováním grantů předkladatelům projektů.

Transparentnost procesu udělování grantů

| d) | Vypracování roční účetní závěrky fondů AMIF/ISF:
  Belgický orgán odpovědný za národní program fondu AMIF nepřijal vhodná opatření v oblasti informačních technologií umožňující uchovat finanční údaje použité pro vypracování roční účetní závěrky.
  Ve Španělsku postupy pro vypracování roční účetní závěrky fondu AMIF ne vždy dostatečně bránily tomu, aby vykazované částky přesáhly maximální míru spolufinancování EU. |
| --- | --- |

d)

Belgický orgán odpovědný za národní program fondu AMIF nepřijal vhodná opatření v oblasti informačních technologií umožňující uchovat finanční údaje použité pro vypracování roční účetní závěrky.

Ve Španělsku postupy pro vypracování roční účetní závěrky fondu AMIF ne vždy dostatečně bránily tomu, aby vykazované částky přesáhly maximální míru spolufinancování EU.

Spolehlivost vykazovaných údajů

Přímé/nepřímé řízení u fondů AMIF a ISF

| 8.11. | Přezkoumali jsme interní postupy pro hodnocení žádostí o grant z fondů AMIF a ISF zavedené u GŘ HOME (včetně žádostí o mimořádnou pomoc) a také jeho administrativní kontroly pro potvrzení žádostí o platbu příjemců. Zjistili jsme, že řízení výzev k podávání návrhů a žádostí o grant tohoto generálního ředitelství je účinné: žadatelé dostávají přiměřené pokyny a jsou plně informováni o rozhodnutích o udělení grantů a doporučení hodnoticí komise jsou před podpisem grantové dohody obecně brána v úvahu. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | Co se týče ověřování a schvalování žádostí o platbu, zjistili jsme, že GŘ HOME uplatňuje komplexní strategii kontrol založenou na riziku, jejíž součástí jsou standardní kontroly ex ante, podrobné dokumentární kontroly a audity ex post. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Při auditu byly však zjištěny určité nedostatky, které uvádí následující tabulka:






  Rámeček 8.6


  Systémové nedostatky týkající se fondů AMIF a ISF | Komise | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nedostatek | Potenciální dopad | |
| | a) | Zpoždění při přijímání ročních pracovních programů, hodnocení žádostí o grant a podpisu grantových dohod |

8.13.

Rámeček 8.6

Systémové nedostatky týkající se fondů AMIF a ISF

Komise

Nedostatek

Potenciální dopad

a)

Zpoždění při přijímání ročních pracovních programů, hodnocení žádostí o grant a podpisu grantových dohod

Opožděné provádění financovaných projektů, které tak mohou být méně účinné, než bylo zamýšleno.

| b) | Některé granty mimořádné pomoci byly uděleny bez toho, aniž by byly k dispozici veškeré informace nezbytné k vyčerpávajícímu zhodnocení potřebnosti a přiměřenosti opatření či nákladů. |
| --- | --- |

b)

Některé granty mimořádné pomoci byly uděleny bez toho, aniž by byly k dispozici veškeré informace nezbytné k vyčerpávajícímu zhodnocení potřebnosti a přiměřenosti opatření či nákladů.

Projekty jsou méně účinné, než bylo zamýšleno.

| c) | Hodnocení určitých návrhů nebylo vždy v plně souladu s interními pokyny Komise. |
| --- | --- |

c)

Hodnocení určitých návrhů nebylo vždy v plně souladu s interními pokyny Komise.

Projekty jsou méně účinné, než bylo zamýšleno.

| d) | Při provádění administrativních kontrol žádostí o platbu ex ante Komise řádně nepřezkoumávala podkladovou dokumentaci k zadávacím řízením, kterou od příjemců požadovala. |
| --- | --- |

d)

Při provádění administrativních kontrol žádostí o platbu ex ante Komise řádně nepřezkoumávala podkladovou dokumentaci k zadávacím řízením, kterou od příjemců požadovala.

Neodhalení nezpůsobilých výdajů a nesrovnalostí ve veřejných zakázkách

Program Potraviny a krmiva

| 8.14. | Přezkoumali jsme interní postupy GŘ SANTE pro hodnocení a schvalování národních programů a mimořádných opatření v rámci nařízení o potravinách a krmivech (8) a také jeho administrativní kontroly před schválením a potvrzením žádostí členských států o platbu. Zjistili jsme, že kontroly tohoto generálního ředitelství jsou v této oblasti přiměřené. |
| --- | --- |

8.14.

| 8.15. | Náš audit ukázal, že provádění grantů je monitorováno v průběhu celého roku a že Komisi jsou předkládány průběžné i závěrečné zprávy a žádosti o platbu ve lhůtách daných právními předpisy a stanovených v jejích vlastních interních postupech. Pro potvrzování žádostí o platbu zavedlo GŘ SANTE komplexní kontrolní rámec založený na riziku, jehož součástí jsou standardní kontroly ex ante, podrobné dokumentární kontroly, ověřování na místě ex ante a audity ex post. |
| --- | --- |

8.15.

| 8.16. | Náš audit však odhalil tyto nedostatky:






  Rámeček 8.7


  Systémové nedostatky u kontrol programu Potraviny a krmiva | Komise | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nedostatek | Potenciální dopad | |
| | a) | Komise nepřezkoumala jednotkové náklady a stropy, které používá ke schvalování rozpočtů národních programů. Podle příslušného rozhodnutí Komise tak měla učinit v roce 2016. Granty udělené v letech 2017 a 2018 vycházely tedy ze starých údajů. |

8.16.

Rámeček 8.7

Systémové nedostatky u kontrol programu Potraviny a krmiva

Komise

Nedostatek

Potenciální dopad

a)

Komise nepřezkoumala jednotkové náklady a stropy, které používá ke schvalování rozpočtů národních programů. Podle příslušného rozhodnutí Komise tak měla učinit v roce 2016. Granty udělené v letech 2017 a 2018 vycházely tedy ze starých údajů.

Schválené rozpočty neodrážejí skutečné náklady.

| b) | Při provádění podrobných administrativních kontrol žádostí o platbu ex ante Komise řádně nepřezkoumávala podkladovou dokumentaci k zadávacím řízením, kterou od příjemců požadovala. |
| --- | --- |

b)

Při provádění podrobných administrativních kontrol žádostí o platbu ex ante Komise řádně nepřezkoumávala podkladovou dokumentaci k zadávacím řízením, kterou od příjemců požadovala.

Neodhalení nezpůsobilých výdajů a nesrovnalostí ve veřejných zakázkách

Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy

| 8.17. | Přezkoumali jsme výroční zprávy o činnosti GŘ HOME a GŘ SANTE, ale nezjistili jsme žádné informace, které by byly v rozporu s našimi zjištěními. Náš omezený vzorek operací za rok 2019 (pouze 18 operací) však nedostačuje na to, abychom porovnali své auditní výsledky s informacemi o správnosti výdajů nahlášenými oběma příslušnými generálními ředitelstvími. |
| --- | --- |

8.17.

Závěr a doporučení

| 8.18. | Rozsah auditu v tomto okruhu víceletého finančního rámce (viz bod 8.5) neumožňuje vyjádřit kvantifikovaný závěr o míře chyb. Naše kontrola operací a systémů nicméně poukázala na jednu hlavní oblast, kde je prostor pro zlepšení: |
| --- | --- |

8.18.

Doporučení 8.1 – Kontroly zadávacích řízení

Na základě zjištění za rok 2018 Komisi doporučujeme zajistit, aby při provádění administrativních kontrol žádostí o platbu systematicky používala dokumentaci, jejíž poskytnutí od příjemců svých grantů požadovala, aby tak mohla řádně prověřit legalitu a správnost zadávacích řízení organizovaných těmito příjemci.

Komise by rovněž měla orgány členských států, které jsou odpovědné za národní programy fondů AMIF a ISF, instruovat, aby při administrativních kontrolách žádostí o platbu přiměřeným způsobem kontrolovaly legalitu a správnost zadávacích řízení organizovaných příjemci prostředků z těchto fondů.

Časový rámec: v průběhu roku 2020.

Část 2 – Výkonnost

| 8.19. | Letos jsme vedle kontroly správnosti posuzovali u tří ze sedmi operací z fondů AMIF/ISF v rámci sdíleného řízení vybraných do vzorku i otázky výkonnosti. Vybrali jsme tři projekty, které byly dokončeny nebo téměř dokončeny, a v členských státech jsme provedli kontroly na místě. |
| --- | --- |

8.19.

| 8.20. | Nařízení o fondech AMIF a ISF stanoví pro národní programy ukazatele výstupů; tyto ukazatele jsou však často obecné a měly by být v případě potřeby konkretizovány na úrovni jednotlivých projektů.






  — | U jednoho projektu fondu AMIF (tlumočnické služby pro osoby, které žádají o status uprchlíka) jsme zjistili, že k tomuto nedošlo. Orgány shromažďovaly informace pouze o tom, kolikrát byl tlumočník využit, a neměly žádné údaje o nejpoužívanějších nebo nejpotřebnějších jazycích, ani o dostupnosti tlumočnických služeb podle jednotlivých lokalit a jazyků. |
| --- | --- | --- |

8.20.

—

U jednoho projektu fondu AMIF (tlumočnické služby pro osoby, které žádají o status uprchlíka) jsme zjistili, že k tomuto nedošlo. Orgány shromažďovaly informace pouze o tom, kolikrát byl tlumočník využit, a neměly žádné údaje o nejpoužívanějších nebo nejpotřebnějších jazycích, ani o dostupnosti tlumočnických služeb podle jednotlivých lokalit a jazyků.

| — | U jednoho projektu v rámci nástroje ISF – hranice došlo k tomu, že ačkoli společné ukazatele výstupů nebyly vůbec relevantní, příslušný orgán je nenahradil ukazateli specifickými pro daný projekt. Cílem projektu bylo zajistit, aby komunikační zařízení používané pohraniční stráží bylo nepřetržitě funkční. Příjemce nikterak nezajistil vykazování toho, kolik času byl daný systém mimo provoz, ani zda a jak se výpadky jeho fungování změnily po realizaci opatření financovaného z fondu ISF. |
| --- | --- |

—

U jednoho projektu v rámci nástroje ISF – hranice došlo k tomu, že ačkoli společné ukazatele výstupů nebyly vůbec relevantní, příslušný orgán je nenahradil ukazateli specifickými pro daný projekt. Cílem projektu bylo zajistit, aby komunikační zařízení používané pohraniční stráží bylo nepřetržitě funkční. Příjemce nikterak nezajistil vykazování toho, kolik času byl daný systém mimo provoz, ani zda a jak se výpadky jeho fungování změnily po realizaci opatření financovaného z fondu ISF.

Přesně změřit dopad projektu bylo v obou případech obtížné.

---

(1)  Právní akt zřizující AMIF naleznete na internetové stránce EUR-Lex.

(2)  Tyto dva fondy nahradily program SOLID, který probíhal v předchozím programovém období.

(3)  Právní akty zřizující tyto nástroje naleznete na internetové stránce EUR-Lex: ISF – hranice a víza, ISF – policie.

(4)  Zdraví: ECDC, EFSA, EMA, ECHA – Biocidy. Vnitřní věci: Frontex, EASO, Europol, CEPOL, eu-LISA, EMCDDA. Spravedlnost: Eurojust, FRA, EIGE. Specifické výroční zprávy s naším výrokem o legalitě a správnosti operací všech těchto agentur jsou k dispozici na internetové stránce EÚD.

(5)  V Belgii, Německu, Řecku, Španělsku, Litvě, Rumunsku a Švédsku.

(6)  Belgie, Německo, Španělsko, Řecko a Švédsko pro fond AMIF; Litva a Rumunsko pro fond ISF.

(7)  Klíčové požadavky na kontrolu pro příslušné orgány v členských státech — viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/646.

(8)  Nařízení (EU) č. 652/2014 je k dispozici na internetové stránce EUR-Lex.

---

KAPITOLA 9

Globální Evropa

OBSAH

| Úvod | 9.1–9.7 |
| --- | --- |

| Stručný popis okruhu „Globální Evropa“ | 9.3–9.5 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 9.6–9.7 |
| --- | --- |

| Část 1 – Správnost operací | 9.8–9.21 |
| --- | --- |

| Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy | 9.14–9.21 |
| --- | --- |

| Studie míry zbytkových chyb z roku 2018 realizovaná GŘ NEAR | 9.14–9.17 |
| --- | --- |

| Výroční zpráva o činnosti GŘ ECHO | 9.18–9.20 |
| --- | --- |

| Výroční zpráva o činnosti a studie míry zbytkových chyby GŘ DEVCO | 9.21 |
| --- | --- |

| Závěry a doporučení | 9.22–9.24 |
| --- | --- |

| Doporučení | 9.23–9.24 |
| --- | --- |

| Část 2 – Výkonnost | 9.25–9.27 |
| --- | --- |

| Příloha 9.1 – | Operační výdaje podle jednotlivých delegací v roce 2018 |
| --- | --- |

Příloha 9.1 –

| Příloha 9.2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se okruhu „Globální Evropa“ |
| --- | --- |

Příloha 9.2 –

Úvod

| 9.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se okruhu víceletého finančního rámce „Globální Evropa“. Přehled hlavních činností a výdajů v rámci tohoto okruhu v roce 2018 je uveden v 
  rámečku 9.1
  .






  Rámeček 9.1


  Okruh víceletého finančního rámce „Globální Evropa“ – přehled za rok 2018


















  (1) | V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13. |
| --- | --- | --- |

9.1.

Rámeček 9.1

Okruh víceletého finančního rámce „Globální Evropa“ – přehled za rok 2018

Image 57

Image 58

(1)

V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz
  příloha 1.1
  , bod 13.

| Zdroj: | Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018.

| 9.2. | Část 1
  této kapitoly uvádí naše zjištění týkající se správnosti, zatímco
  část 2
  se zaměřuje na výkonnost. |
| --- | --- |

9.2.

Stručný popis okruhu „Globální Evropa“

| 9.3. | Pod okruh „Globální Evropa“ spadají výdaje na veškerou vnější činnost (zahraniční politika) financovanou ze souhrnného rozpočtu EU. Tato opatření mají za cíl:






  — | propagovat v zahraničí hodnoty EU, jako je demokracie, právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod; |
| --- | --- | --- |

9.3.

—

propagovat v zahraničí hodnoty EU, jako je demokracie, právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod;

| — | řešit významné celosvětové výzvy, jako je změna klimatu a úbytek biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

—

řešit významné celosvětové výzvy, jako je změna klimatu a úbytek biologické rozmanitosti;

| — | zvyšovat dopad rozvojové spolupráce EU, jejímž hlavním cílem je přispívat k vymýcení chudoby a usilovat o prosperitu; |
| --- | --- |

—

zvyšovat dopad rozvojové spolupráce EU, jejímž hlavním cílem je přispívat k vymýcení chudoby a usilovat o prosperitu;

| — | podporovat stabilitu a bezpečnost v kandidátských a sousedních zemích; |
| --- | --- |

—

podporovat stabilitu a bezpečnost v kandidátských a sousedních zemích;

| — | posilovat evropskou solidaritu po přírodních nebo člověkem způsobených katastrofách; |
| --- | --- |

—

posilovat evropskou solidaritu po přírodních nebo člověkem způsobených katastrofách;

| — | zlepšovat prevenci krizových situací a jejich řešení, zachovávat mír, posilovat mezinárodní bezpečnost a podporovat mezinárodní spolupráci; |
| --- | --- |

—

zlepšovat prevenci krizových situací a jejich řešení, zachovávat mír, posilovat mezinárodní bezpečnost a podporovat mezinárodní spolupráci;

| — | propagovat zájmy Unie a společné zájmy podporou vnějšího rozměru politik EU. |
| --- | --- |

—

propagovat zájmy Unie a společné zájmy podporou vnějšího rozměru politik EU.

| 9.4. | K hlavním generálním ředitelstvím, která se podílejí na čerpání rozpočtu na vnější činnost, patří Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ DEVCO), Generální ředitelství pro politiku sousedství a jednání o rozšíření (GŘ NEAR), Generální ředitelství pro evropskou civilní ochranu a operace humanitární pomoci (GŘ ECHO) a Služba nástrojů zahraniční politiky (FPI). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | V roce 2018 činily platby pro okruh „Globální Evropa“ 9,5 miliardy EUR (1) a byly realizovány prostřednictvím různých nástrojů (viz
  rámeček 9.1
  ) a metod poskytování podpory (2) ve více než 150 zemích (viz
  příloha 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.5.

Rozsah a koncepce auditu

| 9.6. | Na základě koncepce a metod auditu uvedených v 
  příloze 1.1
  jsme zkontrolovali vzorek 58 operací, plus šest operací upravených a vybraných ze studií (3) míry zbytkových chyb, které byly předmětem úprav (4). Vzorek operací byl sestaven tak, abychom na jeho základě mohli vydat výrok k výdajům z rozpočtu na rok 2018 jako celku, ale nikoliv aby byl reprezentativní pro celé rozpětí výdajů spadajících do tohoto okruhu víceletého finančního rámce. Počet kontrolovaných operací nebyl pro odhad míry chyb (5) dostatečný. Pro tento okruh VFR jsme tedy míru chyb nepočítali. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | V okruhu „Globální Evropa“ jsme v roce 2018 dále kontrolovali:






  a) | spolehlivost informací o správnosti výdajů prezentovaných ve výročních zprávách o činnosti GŘ ECHO a GŘ DEVCO (6) a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek, budoucích oprav a zpětně získaných prostředků; |
| --- | --- | --- |

9.7.

a)

spolehlivost informací o správnosti výdajů prezentovaných ve výročních zprávách o činnosti GŘ ECHO a GŘ DEVCO (6) a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek, budoucích oprav a zpětně získaných prostředků;

| b) | 15 projektů vybraných ve čtyřech delegacích (7) z hlediska jejich výkonnosti pro účely
  části 2
  této kapitoly. Dvanáct projektů provádělo GŘ NEAR a tři zbývající GŘ DEVCO. |
| --- | --- |

b)

15 projektů vybraných ve čtyřech delegacích (7) z hlediska jejich výkonnosti pro účely
  části 2
  této kapitoly. Dvanáct projektů provádělo GŘ NEAR a tři zbývající GŘ DEVCO.

Část 1 – Správnost operací

| 9.8. | Z 58 operací, které jsme kontrolovali, bylo 11 (19 %) zatíženo chybami. Zjistili jsme pět vyčíslitelných chyb, které měly finanční dopad na částky účtované na vrub rozpočtu EU. Odhalili jsme také šest případů nesouladu s právními a finančními ustanoveními, zejména u pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Při přezkumu správnosti operací jsme zjistili případy účinných vnějších kontrol, jejichž příklad uvádíme v 
  rámečku 9.2
  . Rovněž předkládáme zjištění o nezpůsobilých výdajích (viz
  rámeček 9.3
  ) a další zjištění týkající se nedodržování pravidel pro zadávání zakázek (viz
  rámeček 9.4
  ).






  Rámeček 9.2


  Důležitost účinných kontrol prováděných Komisí






  GŘ NEAR
  Kontrolovali jsme výdaje vykázané nevládní organizací v rámci grantové smlouvy podepsané s Komisí a řízené delegací EU. Nevládní organizace byla najata, aby navrhla řadu právních úprav optimalizujících příjmy státu z produkce uhlovodíků. Částka grantu EU činila 200 000 EUR.
  Finanční audit provedený externím auditorem jménem Komise po ukončení projektu odhalil nezpůsobilé náklady ve výši 9 650 EUR vzniklé v důsledku uplatnění nesprávného směnného kurzu. Aby tuto chybu napravila, vydala Komise inkasní příkaz. |
| --- | --- |

9.8.

Rámeček 9.2

Důležitost účinných kontrol prováděných Komisí

GŘ NEAR

Kontrolovali jsme výdaje vykázané nevládní organizací v rámci grantové smlouvy podepsané s Komisí a řízené delegací EU. Nevládní organizace byla najata, aby navrhla řadu právních úprav optimalizujících příjmy státu z produkce uhlovodíků. Částka grantu EU činila 200 000 EUR.

Finanční audit provedený externím auditorem jménem Komise po ukončení projektu odhalil nezpůsobilé náklady ve výši 9 650 EUR vzniklé v důsledku uplatnění nesprávného směnného kurzu. Aby tuto chybu napravila, vydala Komise inkasní příkaz.

| Rámeček 9.3


  Zahrnutí nezpůsobilých výdajů do výkazu nákladů






  GŘ DEVCO
  Kontrolovali jsme výdaje vykázané mezinárodní organizací v rámci dohody o přiznání příspěvku uzavřené s Komisí. Opatření dostalo název „Globální aliance pro zdraví a znečištění“ a jeho cílem bylo zmírňovat expozici vůči toxickým látkám v zemích s nízkou a střední hladinou příjmů.
  Celkový odhadovaný rozpočet činil více než šest milionů EUR; maximální výše příspěvku EU byla stanovena na pět milionů EUR.
  Z podkladové dokumentace vyplývá, že na vrub projektu bylo naúčtováno 31 letenek v hodnotě 13 300 EUR na výjezdní pobyt zaměstnanců na Jamajce. Tento pobyt nebyl plánovanou součástí projektu. Související náklady nejsou způsobilé, neboť jsou v rozporu s pravidly způsobilosti. |
| --- |

Rámeček 9.3

Zahrnutí nezpůsobilých výdajů do výkazu nákladů

GŘ DEVCO

Kontrolovali jsme výdaje vykázané mezinárodní organizací v rámci dohody o přiznání příspěvku uzavřené s Komisí. Opatření dostalo název „Globální aliance pro zdraví a znečištění“ a jeho cílem bylo zmírňovat expozici vůči toxickým látkám v zemích s nízkou a střední hladinou příjmů.

Celkový odhadovaný rozpočet činil více než šest milionů EUR; maximální výše příspěvku EU byla stanovena na pět milionů EUR.

Z podkladové dokumentace vyplývá, že na vrub projektu bylo naúčtováno 31 letenek v hodnotě 13 300 EUR na výjezdní pobyt zaměstnanců na Jamajce. Tento pobyt nebyl plánovanou součástí projektu. Související náklady nejsou způsobilé, neboť jsou v rozporu s pravidly způsobilosti.

| Rámeček 9.4


  Nedodržování postupů pro zadávání zakázek






  GŘ NEAR
  Finanční nařízení EU stanoví, že při udělování grantů se musí dodržovat zásady transparentnosti a rovného zacházení.
  Přezkoumali jsme postup, který Komise použila při zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu na opravu mostů přes ukrajinské řeky Severní Doněc a Borovaja. Rozpočet projektu činil dva miliony EUR.
  Z naší práce vyplynulo, že Komise zveřejnila výzvu k vyjádření zájmu bez jasných kritérií pro udělení zakázky; výsledkem byla neúplná hodnoticí matice.
  Hodnotící výbor navíc nedodržel postupy pro informování neúspěšných žadatelů, opomněl zveřejnit výsledná bodová hodnocení, důvody zamítnutí a opravné prostředky umožňující udělení zakázky rozporovat.
  V tomto konkrétním případě Komise zásady transparentnosti a rovného zacházení nerespektovala. |
| --- |

Rámeček 9.4

Nedodržování postupů pro zadávání zakázek

GŘ NEAR

Finanční nařízení EU stanoví, že při udělování grantů se musí dodržovat zásady transparentnosti a rovného zacházení.

Přezkoumali jsme postup, který Komise použila při zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu na opravu mostů přes ukrajinské řeky Severní Doněc a Borovaja. Rozpočet projektu činil dva miliony EUR.

Z naší práce vyplynulo, že Komise zveřejnila výzvu k vyjádření zájmu bez jasných kritérií pro udělení zakázky; výsledkem byla neúplná hodnoticí matice.

Hodnotící výbor navíc nedodržel postupy pro informování neúspěšných žadatelů, opomněl zveřejnit výsledná bodová hodnocení, důvody zamítnutí a opravné prostředky umožňující udělení zakázky rozporovat.

V tomto konkrétním případě Komise zásady transparentnosti a rovného zacházení nerespektovala.

| 9.9. | Pokud se prostředky EU vydávají na rozpočtovou podporu a čerpají se na projekt, jehož se účastní více dárců a u něhož se uplatňuje tzv. nominální přístup (viz bod 9.12), je míra chyb v uskutečněných operacích nízká. V roce 2018 jsme provedli přezkum 13 operací s účastí více dárců, u nichž se uplatňoval nominální přístup, a dvou operací rozpočtové podpory a u jedné z operací s účastí více dárců jsme zjistili chybu. |
| --- | --- |

9.9.

| 9.10. | Rozpočtová podpora je finančním příspěvkem buď do souhrnného rozpočtu daného státu, nebo do jeho rozpočtu na konkrétní politiku či cíl. Platby na rozpočtovou podporu financované ze souhrnného rozpočtu v roce 2018 činily 885 milionů EUR. Zkoumali jsme, zda Komise dodržela podmínky pro poskytování rozpočtové podpory partnerským zemím a ověřovala, zda před vyplacením prostředků byly splněny obecné podmínky způsobilosti (například uspokojivé zlepšení v řízení veřejných financí). |
| --- | --- |

9.10.

| 9.11. | Vzhledem k širokému prostoru pro výklad právních předpisů má však Komise, když rozhoduje o tom, zda přijímající země tyto obecné podmínky splnila, značnou volnost (8). |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Pokud se příspěvky Komise na projekty financované větším počtem dárců sloučí s příspěvky ostatních dárců a nejsou vyčleněny na konkrétní identifikovatelné položky výdajů, má Komise v rámci nominálního přístupu za to, že pravidla způsobilosti EU byla dodržena, pokud souhrnná částka zahrnuje dostatek způsobilých výdajů na pokrytí příspěvku EU. Tuto koncepci jsme zohlednili při testování detailních údajů.
  V roce 2018 činily platby ze souhrnného rozpočtu určené mezinárodním organizacím 2,6 miliardy EUR. Podíl částky, na nějž se nominální přístup vztahoval, nelze stanovit, neboť Komise ho samostatně neeviduje. |
| --- | --- |

9.12.

V roce 2018 činily platby ze souhrnného rozpočtu určené mezinárodním organizacím 2,6 miliardy EUR. Podíl částky, na nějž se nominální přístup vztahoval, nelze stanovit, neboť Komise ho samostatně neeviduje.

| 9.13. | U tří operací prováděných mezinárodními organizacemi (Dětským fondem OSN (UNICEF) a Světovým potravinovým programem (WFP) jsme se potýkali s neochotou spolupracovat pro včasné předkládání zásadních podkladových dokumentů. To mělo závažný dopad na plánování auditu v roce 2018. Smlouva o fungování EU (9) dává EÚD právo přístupu k veškerým dokumentům a informacím, jež potřebuje k realizaci svého úkolu. V svém stanovisku č. 10/2018 (10) Komisi doporučujeme, aby uvážila možnost povinnost mezinárodních organizací poskytovat EÚD dokumenty nezbytné pro dokončení našich auditů vymáhat. |
| --- | --- |

9.13.

Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy

Studie míry zbytkových chyb z roku 2018 realizovaná GŘ NEAR

| 9.14. | V roce 2018 zadalo GŘ NEAR externímu dodavateli svou čtvrtou studii míry zbytkových chyb. Cílem studie bylo odhadnout, kolika chybám v oblasti působnosti GŘ NEAR nebyl systém vnitřní kontroly tohoto generálního ředitelství schopen zabránit nebo kolik chyb bylo tímto systémem zjištěno, ale nebylo opraveno. Studie je důležitým prvkem, z něhož vychází prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele. |
| --- | --- |

9.14.

| 9.15. | V rámci studie se prověřoval reprezentativní vzorek operací ze zakázek uzavřených od září 2017 do srpna 2018 (viz
  rámeček 9.5
  ); GŘ NEAR svou metodiku od doby, kdy byla v roce 2012 vypracována, průběžně opravovalo.






  Rámeček 9.5
















  Zdroj: | Evropský účetní dvůr. |
| --- | --- | --- |

9.15.

Rámeček 9.5

Image 59

Zdroj:

Evropský účetní dvůr.

| 9.16. | GŘ NEAR předložilo výsledky své studie míry zbytkových chyb za rok 2018 ve své výroční zprávě o činnosti. Studie odhaduje celkovou míru zbytkových chyb pro toto GŘ na 0,72 %, tj. pod 2 % prahem významnosti (materiality) stanoveným Komisí. |
| --- | --- |

9.16.

| 9.17. | Při našem přezkumu studie míry zbytkových chyb jsme zjistili, že je zde prostor pro zlepšení míry úsudku ponechaném auditorům při odhadování chyby u jednotlivých operací, jak se uvádí již v naší výroční zprávě za rok 2016. Dále jsme zaznamenali, že počet operací, u nichž nebylo provedeno žádné testování detailních údajů, se zdvojnásobil, neboť se zcela spoléhalo na předchozí kontrolní práce (11). Smyslem studie míry zbytkových chyb je měřit „chyby, které unikly všem preventivním, zjišťovacím a nápravným kontrolám“. Protože se plně spoléhá na výsledky předchozích kontrol u 23,6 % (12) operací ve vzorku, studie tyto chyby neměří. Přílišné spoléhání na auditní práci jiných by mohlo mít dopad na míru zbytkových chyb, a tak ovlivnit dosažení hlavního cíle studie míry zbytkových chyb. |
| --- | --- |

9.17.

Výroční zpráva o činnosti GŘ ECHO

| 9.18. | Za rozpočtový rok 2018 jsme přezkoumali výroční zprávu o činnosti GŘ ECHO za rok 2018. |
| --- | --- |

9.18.

| 9.19. | U výdajů schválených v roce 2018 (1,8 miliardy EUR) odhadlo GŘ ECHO celkovou rizikovou částku v době platby na 12,5 milionu EUR (0,69 % schválených výdajů roku 2018). Z této celkové rizikové částky bude podle jeho odhadu 7,2 milionu EUR (57,8 %) v následujících letech pomocí jeho kontrol opraveno. Na základě této skutečnosti generální ředitel prohlásil, že finanční expozice GŘ je pod 2 % prahem významnosti (materiality). Vzhledem k tomu, že nedisponujeme reprezentativním vzorkem umožňujícím odhadnout míru chyb pro okruh „Globální Evropa“ VFR, nejsme schopni uvést, zda je toto prohlášení v rozporu s výsledky naší auditní práce. Navíc pouze malá část našich kontrol (17 %) se týká operací, za něž odpovídá GŘ ECHO. |
| --- | --- |

9.19.

| 9.20. | Pokud jde o nápravnou kapacitu GŘ ECHO, zjistili jsme, že navzdory snahám GŘ ECHO vyjmout z výpočtu zpětně získané částky předběžného financování, zrušené inkasní příkazy a vzniklý úrok je spolehlivost údaje za rok 2018 negativně ovlivněna nezjištěnými chybami, které vedly k nadhodnocení nápravné kapacity tohoto GŘ. Ačkoli je rozsah tohoto nedostatku obtížné vyčíslit, na jistotu poskytovanou generálním ředitelem to nemá vliv. |
| --- | --- |

9.20.

Výroční zpráva o činnosti a studie míry zbytkových chyby GŘ DEVCO

| 9.21. | Práci provedenou na výroční zprávě o činnosti a studii RER GŘ DEVCO za rok 2018 prezentujeme podrobně v naší výroční zprávě o 8., 9., 10. a 11. Evropském rozvojovém fondu (viz body 28–37). |
| --- | --- |

9.21.

Závěry a doporučení

| 9.22. | Vzorek operací byl sestaven tak, abychom na jeho základě mohli vydat výrok k výdajům roku 2018 z rozpočtu jako celku, nikoliv aby byl reprezentativní pro celé rozpětí výdajů spadajících do tohoto okruhu víceletého finančního rámce. Počet zkontrolovaných operací nebyl pro odhad míry chyb dostatečný. Pro tento okruh VFR jsme tedy míru chyb nepočítali (viz bod 9.6). Naše kontrola operací a systémů nicméně poukázala na tři oblasti, které lze zlepšit. |
| --- | --- |

9.22.

Doporučení

| 9.23. | Zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na tři doporučení vyjádřená ve výroční zprávě za rok 2015 jsou uvedena v 
  příloze 9.2
   (13). Komise realizovala dvě doporučení v plném rozsahu a jedno zčásti. |
| --- | --- |

9.23.

| 9.24. | Na základě zjištění za rok 2018 Komisi doporučujeme: |
| --- | --- |

9.24.

Doporučení 9.1

Do roku 2020 podniknout kroky k posílení povinnosti mezinárodních organizací poskytovat EÚD na jeho žádost jakékoliv dokumenty nebo informace, které potřebuje k provedení svého úkolu, jak stanoví SFEU.

Doporučení 9.2

Do roku 2020 podniknout kroky k úpravě metodiky GŘ NEAR pro studie RER, jež omezí rozhodnutí o plné spolehlivosti předchozí kontrolní práce a zajistí bedlivé monitorování jejího uplatňování.

Doporučení 9.3

Revidovat výpočet nápravné kapacity pro rok 2019 provedený GŘ ECHO vynětím zpětně získaných částek nevyčerpaného předběžného financování.

Část 2 – Výkonnost

| 9.25. | U dílčího souboru 15 dokončených operací v našem vzorku jsme posuzovali aspekty výkonnosti. Při návštěvě čtyř delegací EU na Ukrajině, v Alžírsku, Bosně a Hercegovině a v Laosu jsme provedli kontroly na místě. |
| --- | --- |

9.25.

| 9.26. | U každého projektu jsme posuzovali, zda byly stanoveny jasné ukazatele výstupů a dopadů. Rovněž jsme kontrolovali, zda bylo dosaženo plánovaných cílů pro výstupy projektů z hlediska kvantity, kvality a načasování. U schválených nákladů projektů jsme také provedli dodatečné kontroly, abychom ověřili, zda jsou v souladu se schválenými finančními nabídkami. |
| --- | --- |

9.26.

| 9.27. | Všechny prověřované projekty měly jasné a relevantní ukazatele výkonnosti. Jejich logické rámce byly dobře strukturovány a výstupy byly realistické a dosažitelné. U jednoho z projektů jsme však zjistili problém, který snížil jeho výkonnost (viz
  rámeček 9.6
  ).






  Rámeček 9.6


  Problémy s výkonností navštívených projektů






  Kontrolovali jsme program pro budování institucí v Srbské republice a v Bosně a Hercegovině cílící na zlepšení kapacity jednotek civilní ochrany a záchranných jednotek reagovat na krizové situace v souvislosti s povodněmi.
  Cílů výstupů souvisejících s činnostmi v oblasti školení bylo dosaženo pouze zčásti. Účast byla výrazně menší, než se plánovalo (méně než 50 %). Příklad:
  Na seminář v obci Brčko dorazilo 20 účastníků a na seminář v Brodě 32, přičemž u každé akce se původně počítalo s 60 účastníky.
  Společné demonstrační cvičení naplánované pro 50 účastníků nahradilo cvičení zaměřené na komunikaci v naléhavé situaci s reálnými údaji, jehož se zúčastnilo šest osob.
  Domníváme se, že tyto údaje svědčí o špatném plánování: logický rámec stanovil příliš optimistické ukazatele výstupů. |
| --- | --- |

9.27.

Rámeček 9.6

Problémy s výkonností navštívených projektů

Kontrolovali jsme program pro budování institucí v Srbské republice a v Bosně a Hercegovině cílící na zlepšení kapacity jednotek civilní ochrany a záchranných jednotek reagovat na krizové situace v souvislosti s povodněmi.

Cílů výstupů souvisejících s činnostmi v oblasti školení bylo dosaženo pouze zčásti. Účast byla výrazně menší, než se plánovalo (méně než 50 %). Příklad:

Na seminář v obci Brčko dorazilo 20 účastníků a na seminář v Brodě 32, přičemž u každé akce se původně počítalo s 60 účastníky.

Společné demonstrační cvičení naplánované pro 50 účastníků nahradilo cvičení zaměřené na komunikaci v naléhavé situaci s reálnými údaji, jehož se zúčastnilo šest osob.

Domníváme se, že tyto údaje svědčí o špatném plánování: logický rámec stanovil příliš optimistické ukazatele výstupů.

---

(1)  Konečné provedení plateb, včetně účelově vázaných příjmů.

(2)  Např. financování zakázek na stavení práce, zakázek na dodávky, zakázek na služby, grantů, zvláštních úvěrů, úvěrových záruk a finanční podpory, rozpočtové podpory a jiných cílených forem rozpočtové pomoci.

(3)  GŘ NEAR a GŘ DEVCO zadávají každoročně vypracování studie míry zbytkových chyb s cílem odhadnout míru chyb, které unikly všem řídicím kontrolám, jež mají chybám předcházet a odhalovat a napravovat je v celé oblasti, za niž tato GŘ odpovídají. Studie míry zbytkových chyb není ověřovací zakázkou ani auditem. Vychází z metodiky pro výpočet míry zbytkových chyb a příslušných manuálů GŘ.

(4)  Z našeho přezkumu studií míry zbytkových chyb vyplynulo, že metodika používaná u příslušných studií GŘ DEVCO zahrnuje ve srovnání s naší auditní prací mnohem méně (maximálně devět) kontrol na místě. Studie míry zbytkových chyb jak GŘ DEVCO, tak GŘ NEAR navíc dávají prověřování zadávacích řízení menší prostor. Vážili jsme proto výsledek studií míry zbytkových chyb tak, aby odrážel podíl chyb týkajících se souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek (na základě našich zjištění k DAS za období 2014–2017 týkajících se okruhu Globální Evropa).

(5)  Vzorek sestával z 19 operací GŘ NEAR, 18 operací GŘ DEVCO, 10 operací GŘ ECHO a 11 jiných operací. U části našeho základního souboru, na níž se vztahovaly studie míry zbytkových chyb GŘ NEAR a GŘ DEVCO za rok 2018 (9 %), jsme do našeho výpočtu zahrnuli výsledky těchto studií.

(6)  Naše práce týkající se výroční zprávy o činnosti GŘ DEVCO je podrobněji popsána ve výroční zprávě Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu.

(7)  Alžírsko, Ukrajina, Bosna a Hercegovina a Laos.

(8)  Kontroly veřejných financí partnerských zemí nejsou součástí auditů v rámci DAS. Efektivností a účinností rozpočtové podpory se zabývá řada zvláštních zpráv, naposledy ZZ č. 35/2016 „Příjmy v Africe“, ZZ č. 32/2016 „Pomoc EU Ukrajině“ a ZZ č. 30/2016 „Účinnost podpory EU určené pro prioritní odvětví v Hondurasu“.

(9)  Právo EÚD na přístup k dokumentům je vymezeno v článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie. „[...] fyzické nebo právnické osoby přijímající platby z rozpočtu [...] předají Účetnímu dvoru na jeho žádost veškeré podklady a informace nezbytné pro splnění jeho úkolů.“

(10)  Stanovisko Evropského účetního dvora č. 10/2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci, bod 18.

(11)  V roce 2018 se dodavatel zcela spolehl na 118 operací IPA a ENI (23,6 %), oproti 57 operacím (12,2 %) v roce 2017 a 55 operacím (13,0 %) v roce 2016.

(12)  U 118 operací z celkem 501 operací (ENI+IPA+IMBC) se tedy plně spoléhalo na dříve provedené kontroly.

(13)  Letos jsme pro následnou kontrolu zvolili svou zprávu za rok 2015, protože od té doby v zásadě uplynul dostatek času na to, aby Komise mohla naše doporučení realizovat.

PŘÍLOHA 9.1

OPERAČNÍ VÝDAJE PODLE JEDNOTLIVÝCH DELEGACÍ V ROCE 2018

Image 60

Image 61

| Zdroje: | Mapový podklad ©přispěvatelé OpenStreetMap, povolení uděleno na základě licence Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA), a Evropský účetní dvůr na základě konsolidované roční účetní závěrky Evropské unie za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroje:

PŘÍLOHA 9.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OKRUHU „GLOBÁLNÍ EVROPA“

| Rok | Doporučení EÚD | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora |
| --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Nepoužije se | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2015 | Doporučení 1: GŘ DEVCO a GŘ NEAR by měla posílit kvalitu ověřování výdajů, na něž příjemci uzavřeli smlouvy, zejména zavedením nových opatření, jako využívání tabulky hodnocení kvality ke kontrole kvality práce provedené auditory, které najal příjemce, a revize zadání pro auditory. | | | | | X | |
| Doporučení 2: GŘ NEAR by mělo přijmout opatření, která zajistí, aby financování směrované prostřednictvím twinningového nástroje bylo v souladu s pravidlem neziskovosti a řídilo se zásadou řádného finančního řízení. | X | | | | | |
| Doporučení 3: GŘ NEAR by mělo revidovat metodiku pro výpočet míry zbytkových chyb, aby mohlo poskytovat statisticky přesné informace o rizikových částkách u plateb v rámci nepřímého řízení nástroje IPA. | X | | | | | |

Rok

Doporučení EÚD

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Nepoužije se

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2015

Doporučení 1: GŘ DEVCO a GŘ NEAR by měla posílit kvalitu ověřování výdajů, na něž příjemci uzavřeli smlouvy, zejména zavedením nových opatření, jako využívání tabulky hodnocení kvality ke kontrole kvality práce provedené auditory, které najal příjemce, a revize zadání pro auditory.

X

Doporučení 2: GŘ NEAR by mělo přijmout opatření, která zajistí, aby financování směrované prostřednictvím twinningového nástroje bylo v souladu s pravidlem neziskovosti a řídilo se zásadou řádného finančního řízení.

X

Doporučení 3: GŘ NEAR by mělo revidovat metodiku pro výpočet míry zbytkových chyb, aby mohlo poskytovat statisticky přesné informace o rizikových částkách u plateb v rámci nepřímého řízení nástroje IPA.

X

---

KAPITOLA 10

Správa

OBSAH

| Úvod | 10.1–10.5 |
| --- | --- |

| Stručný popis tohoto okruhu víceletého finančního rámce | 10.3 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 10.4–10.5 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 10.6–10.13 |
| --- | --- |

| Připomínky k hlavnímu vzorku operací | 10.7–10.8 |
| --- | --- |

| Komise | 10.8 |
| --- | --- |

| Připomínky k zadávacím řízením na veřejné zakázky týkající se zvýšení bezpečnosti osob a prostor | 10.9–10.13 |
| --- | --- |

| Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy | 10.14 |
| --- | --- |

| Závěr a doporučení | 10.15–10.17 |
| --- | --- |

| Závěr | 10.15 |
| --- | --- |

| Doporučení | 10.16–10.17 |
| --- | --- |

| Příloha 10.1 – | Výsledky testování operací v oblasti „Správa“ |
| --- | --- |

Příloha 10.1 –

| Příloha 10.2 – | Kontrola v návaznosti na předchozí opatření týkající se okruhu „Správa“ |
| --- | --- |

Příloha 10.2 –

Úvod

| 10.1. | V této kapitole předkládáme svá zjištění týkající se okruhu víceletého finančního rámce „Správa“ (1). Přehled výdajů v rámci tohoto okruhu v roce 2018 podle jednotlivých orgánů a subjektů je uveden v 
  rámečku 10.1
  .






  Rámeček 10.1


  Okruh 5 VFR „Správa“ – rozdělení pro rok 2018







  Rozpis plateb:





  Platby a kontrolovaný základní soubor:










  (1) | V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz příloha 1.1, bod 13). |
| --- | --- | --- |

10.1.

Rámeček 10.1

Okruh 5 VFR „Správa“ – rozdělení pro rok 2018

Rozpis plateb:

Image 62

Platby a kontrolovaný základní soubor:

Image 63

(1)

V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (podrobnosti viz příloha 1.1, bod 13).

| Zdroj: | Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2018.

| 10.2. | O agenturách EU a jiných subjektech (2) a o evropských školách vydává Účetní dvůr samostatnou zprávu (3). Náš mandát se nevztahuje na finanční audit Evropské centrální banky. |
| --- | --- |

10.2.

Stručný popis tohoto okruhu víceletého finančního rámce

| 10.3. | Správní výdaje zahrnují výdaje na lidské zdroje, na něž připadá přibližně 60 % celkových výdajů v této oblasti, a výdaje na budovy, vybavení, energii, komunikaci a informační technologie. Výsledky naší práce již řadu let poukazují na skutečnost, že tato výdajová oblast je spojena s malým rizikem. |
| --- | --- |

10.3.

Rozsah a koncepce auditu

| 10.4. | Na základě koncepce a metod auditu uvedených v 
  příloze 1.1
  jsme v roce 2018 v okruhu 5 víceletého finančního rámce kontrolovali:






  a) | vzorek 45 operací, v souladu s bodem 11
  přílohy 1.1
  . Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do tohoto okruhu víceletého finančního rámce (viz
  rámeček 10.1
  a bod 10.3). Naším cílem bylo přispět k celkovému prohlášení o věrohodnosti popsanému v 
  příloze 1.1
  ; |
| --- | --- | --- |

10.4.

a)

vzorek 45 operací, v souladu s bodem 11
  přílohy 1.1
  . Vzorek byl sestaven tak, aby byl reprezentativní pro rozpětí výdajů spadajících do tohoto okruhu víceletého finančního rámce (viz
  rámeček 10.1
  a bod 10.3). Naším cílem bylo přispět k celkovému prohlášení o věrohodnosti popsanému v 
  příloze 1.1
  ;

| b) | zadávací řízení organizovaná Evropským parlamentem, Radou, Komisí a Soudním dvorem za účelem zvýšení bezpečnosti osob a prostor (4); |
| --- | --- |

b)

zadávací řízení organizovaná Evropským parlamentem, Radou, Komisí a Soudním dvorem za účelem zvýšení bezpečnosti osob a prostor (4);

| c) | spolehlivost informací o správnosti uvedených ve výročních zprávách o činnosti všech orgánů a institucí EU, včetně generálních ředitelství (GŘ) a úřadů Evropské komise primárně odpovědných za správní výdaje (5), a jejich obecný soulad s našimi vlastními výsledky. |
| --- | --- |

c)

spolehlivost informací o správnosti uvedených ve výročních zprávách o činnosti všech orgánů a institucí EU, včetně generálních ředitelství (GŘ) a úřadů Evropské komise primárně odpovědných za správní výdaje (5), a jejich obecný soulad s našimi vlastními výsledky.

| 10.5. | Výdaje Evropského účetního dvora kontroluje externí společnost (6). Výsledky jejího auditu naší účetní závěrky za rozpočtový rok 2018 jsou uvedeny v bodě 10.7. |
| --- | --- |

10.5.

Správnost operací

| 10.6. | Přehled výsledků testování operací je uveden v 
  příloze 10.1
  . Ze 45 operací, které jsme kontrolovali, 13 (28,9 %) obsahovalo chyby. Výsledkem vyčíslení chyb byla odhadovaná míra chyb, jež se pohybovala pod prahem významnosti (materiality). |
| --- | --- |

10.6.

Připomínky k hlavnímu vzorku operací

| 10.7. | Kromě záležitostí uvedených v bodech 10.9 až 10.13 jsme nezjistili žádné konkrétní problémy, jež by se týkaly Evropského parlamentu, Rady, Soudního dvora, Evropského účetního dvora (7), Evropského hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů, evropského veřejného ochránce práv, evropského inspektora ochrany údajů a Evropské služby pro vnější činnost. |
| --- | --- |

10.7.

Komise

| 10.8. | Oproti předchozím letům jsme zjistili větší počet nedostatků ve vnitřních kontrolách správy rodinných přídavků pro zaměstnance (8). Zejména jsme zaznamenali, že Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) dostatečně nemonitoroval přesnou a včasnou aktualizaci osobních složek, jež by zajistila správnost výchozích dat pro výpočet platů a dávek. PMO například navzdory široce propagované reformě systému rodinných přídavků ve Francii neaktualizoval své záznamy o rodinných přídavcích vyplacených francouzskými orgány, které se mají odečítat od dávek vyplácených orgány a institucemi EU (9). Rovněž jsme zjistili, že v případech, kdy se vyplácí příspěvek na domácnost, se roční příjem partnera kontroluje pouze jednou za čtyři roky. PMO v neposlední řadě pravidelně neověřoval bydliště penzionovaných zaměstnanců, jejichž důchod se přepočítává podle korekčního koeficientu. |
| --- | --- |

10.8.

Připomínky k zadávacím řízením na veřejné zakázky týkající se zvýšení bezpečnosti osob a prostor

| 10.9. | Orgány a instituce považovaly s ohledem na teroristické útoky, k nimž došlo v uplynulých letech, za naléhavě nutné posílit ochranu osob a prostor. Prověřili jsme proto třináct zadávacích řízení organizovaných v této oblasti Evropským parlamentem, Radou, Komisí a Soudním dvorem v letech 2015 až 2018. |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | V průběhu prověrky jsme se soustředili na definování potřeb, povahu uplatněného zadávacího řízení, provedení řízení ve všech jeho fázích a výběr dodavatelů. Zjistili jsme nedostatky v řízeních organizovaných Parlamentem a Komisí. Tyto nedostatky byly povětšinou důsledkem potřeby uzavřít zakázku co nejrychleji. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | K zajištění specifických stavebních prací souvisejících s bezpečností se Parlament musel uchýlit k využití již dříve uzavřených rámcových smluv. Koncepce těchto rámcových smluv Parlamentu umožnila objednat práce, které nebyly zahrnuty do původního cenového rozvrhu, a to na základě jedné nabídky dodavatele. Parlament takto postupoval u dvou ze čtyř řízení, která byla předmětem naší prověrky; je tedy možné, že práce nebyly pořízeny za nejnižší možnou cenu (10). |
| --- | --- |

10.11.

| 10.12. | Zjistili jsme, že u dvou z pěti případů (11), které jsme kontrolovali v Komisi, Komise zorganizovala jednací řízení, i když kritéria stanovená ve finančním nařízení nebyla splněna. V prvním případě byla hodnota zakázky rozdělena, aby mohly být zakoupeny digitální videokamery v rámci jednacího řízení pro zakázky střední hodnoty podle pravidel, jež byla tehdy v platnosti (12). Ve druhém případě Komise uplatnila ustanovení o „krajní naléhavosti“, aby mohla zadat zakázky na stavební práce na základě jednacího řízení s jediným kandidátem bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce (13). Jelikož si však Komise na zahájení řízení vyhradila několik měsíců, nebyla schopna prokázat, že šlo o krajně naléhavou potřebu nebo že nebylo možné dodržet lhůty platné pro standardní řízení. |
| --- | --- |

10.12.

| 10.13. | Dále tři řízení, které jsme zkoumali v Komisi, vykazovala nedostatky, jež se týkaly procesu hodnocení. V jednom případě účastník výběrového řízení nesplnil minimální požadavky stanovené v zadávací dokumentaci řízení a ve dvou jiných případech Komise řádně nezkontrolovala soulad s kritérii pro vyloučení a výběr. |
| --- | --- |

10.13.

Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy

| 10.14. | Ve výročních zprávách o činnosti, které jsme prověřovali, nebyly zmíněny významné (materiální) míry chyb. To je v souladu s výsledky našeho auditu. |
| --- | --- |

10.14.

Závěr a doporučení

Závěr

| 10.15. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že míra chyb ve výdajích na „Správu“ nebyla významná (materiální) (viz
  příloha 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.15.

Doporučení

| 10.16. | Příloha 10.2
  uvádí zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na čtyři doporučení vyjádřená ve výroční zprávě za rok 2015. Tři doporučení nebyla předmětem našeho přezkumu, protože naše auditní práce za rok 2018 se na operace daného typu nevztahovala. Příslušný orgán, jehož se týkalo zbývající doporučení, ho již v určitých ohledech realizoval (viz také bod 10.8). |
| --- | --- |

10.16.

| 10.17. | Na základě tohoto přezkumu a našich zjištění a závěru za rok 2018 předkládáme níže uvedené doporučení. |
| --- | --- |

10.17.

Doporučení 10.1

Komise by měla co nejdříve zdokonalit své systémy pro správu zákonných rodinných přídavků zvýšením frekvence kontrol osobní situace zaměstnanců a posílením kontrol souladu u prohlášení o dávkách z jiných zdrojů, zejména pokud v členských státech probíhají reformy rodinných přídavků.

---

(1)  Tato oblast zahrnuje správní výdaje všech orgánů a subjektů EU, důchody a platby evropským školám.

(2)  Naše specifické výroční zprávy o agenturách a ostatních subjektech se zveřejňují v Úředním věstníku.

(3)  O evropských školách pak vydáváme specifickou výroční zprávu, která se předkládá radě guvernérů evropských škol. Kopie této zprávy rovněž zasíláme Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

(4)  Náš audit zahrnul čtyři zadávací řízení organizovaná Evropským parlamentem, jedno organizované Radou, pět organizovaných Komisí a tři organizovaná Soudním dvorem. Tato řízení jsme vybírali na základě vlastního uvážení způsobem.

(5)  Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost (HR), Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO), Úřady pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu a Lucemburku (OIB), Úřad pro publikace a Generální ředitelství pro informatiku (GŘ DIGIT).

(6)  PricewaterhouseCoopers, s. s r.o., auditor.

(7)  Ve zprávě externího auditora zmíněné v bodu 10.5 se uvádí, že „účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2018 a výsledků jeho operací, peněžních toků a změn čistých aktiv za rozpočtový rok 2018“.

(8)  Viz výroční zpráva za rok 2017, bod 10.12 a výroční zpráva za rok 2015, bod 9.12.

(9)  Podle čl. 67 odst. 2 služebního řádu úředníků EU.

(10)  Na týž typ zjištění jsme upozornili již v bodu 10.9 naší výroční zprávy za rok 2017.

(11)  Jedna zakázka nízké hodnoty, tři střední hodnoty a jedna přesahující práh stanovený směrnicí o veřejných zakázkách.

(12)  Článek 136a finančního nařízení z roku 2016 (60 001 EUR až 135 000 EUR).

(13)  Čl. 134 odst. 1 písm. c) finančního nařízení z roku 2016.

PŘÍLOHA 10.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI „SPRÁVA“

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací: | 45 | 55 |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Odhadovaná míra chyb | Bez významné (materiální) míry chyb | Bez významné (materiální) míry chyb |

2018

2017

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací:

45

55

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

Bez významné (materiální) míry chyb

Bez významné (materiální) míry chyb

PŘÍLOHA 10.2

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE OKRUHU „SPRÁVA“

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora |
| --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Není relevantní (*1) |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2015 | Doporučení 1: Evropský parlament by měl přezkoumat stávající kontrolní rámec pro provádění rozpočtových prostředků přidělených politickým skupinám. Dále by měl poskytnout lepší odborné vedení tím, že bude důkladněji monitorovat, jak skupiny uplatňují pravidla pro schvalování a vypořádávání výdajů a pro zadávací řízení (viz bod 9.11). | | | | | X |
| Doporučení 2: Evropská komise by měla zlepšit své monitorovací systémy, aby se včas aktualizovaly údaje o osobní situaci zaměstnanců, které mohou mít vliv na výpočet rodinných přídavků (viz bod 9.12). | | | X | | |
| Doporučení 3: ESVČ by měla řádně dokumentovat všechny kroky v postupech přijímání místních zaměstnanců v delegacích (viz bod 9.13). | | | | | X |
| Doporučení 4: ESVČ by měla zlepšit své pokyny ke koncipování, koordinaci a provádění zadávacích řízení v delegacích u zakázek nižší hodnoty než 60 000 EUR (viz bod 9.14). | | | | | X |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Není relevantní (*1)

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2015

Doporučení 1: Evropský parlament by měl přezkoumat stávající kontrolní rámec pro provádění rozpočtových prostředků přidělených politickým skupinám. Dále by měl poskytnout lepší odborné vedení tím, že bude důkladněji monitorovat, jak skupiny uplatňují pravidla pro schvalování a vypořádávání výdajů a pro zadávací řízení (viz bod 9.11).

X

Doporučení 2: Evropská komise by měla zlepšit své monitorovací systémy, aby se včas aktualizovaly údaje o osobní situaci zaměstnanců, které mohou mít vliv na výpočet rodinných přídavků (viz bod 9.12).

X

Doporučení 3: ESVČ by měla řádně dokumentovat všechny kroky v postupech přijímání místních zaměstnanců v delegacích (viz bod 9.13).

X

Doporučení 4: ESVČ by měla zlepšit své pokyny ke koncipování, koordinaci a provádění zadávacích řízení v delegacích u zakázek nižší hodnoty než 60 000 EUR (viz bod 9.14).

X

---

(*1)  Naše auditní činnost za rok 2018 nezahrnovala kontrolu operací tohoto typu. Realizace doporučení se bude sledovat v nadcházejících letech.

---

ODPOVĚDI ORGÁNŮ A INSTITUCÍ NA VÝROČNÍ ZPRÁVU O PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2018

OBSAH

| Odpovědi na kapitolu 1 – | Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 1 –

| | Odpovědi Komise | 209 |
| --- | --- | --- |

| Odpovědi na kapitolu 2 – | Rozpočtové a finanční řízení |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 2 –

| | Odpovědi Komise | 213 |
| --- | --- | --- |

| Odpovědi na kapitolu 3 – | Rozpočet EU a dosahování výsledků |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 3 –

| | Odpovědi Komise | 217 |
| --- | --- | --- |

| Odpovědi na kapitolu 4 – | Příjmy |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 4 –

| | Odpovědi Komise | 245 |
| --- | --- | --- |

| Odpovědi na kapitolu 5 – | Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 5 –

| | Odpovědi Komise | 247 |
| --- | --- | --- |

| Odpovědi na kapitolu 6 – | Hospodářská, sociální a územní soudržnost |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 6 –

| | Odpovědi Komise | 251 |
| --- | --- | --- |

| Odpovědi na kapitolu 7 – | Přírodní zdroje |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 7 –

| | Odpovědi Komise | 259 |
| --- | --- | --- |

| Odpovědi na kapitolu 8 – | Bezpečnost a občanství |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 8 –

| | Odpovědi Komise | 263 |
| --- | --- | --- |

| Odpovědi na kapitolu 9 – | Globální Evropa |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 9 –

| | Odpovědi Komise | 265 |
| --- | --- | --- |

| Odpovědi na kapitolu 10 – | Správa |
| --- | --- |

Odpovědi na kapitolu 10 –

| | Odpovědi Evropského parlamentu | 267 |
| --- | --- | --- |

| | Odpovědi Komise | 268 |
| --- | --- | --- |

Kapitola 1 – Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Auditntí zjištění za rozpočtový rok 2018

Správnost operací

1.15 b) Komise s uspokojením konstatuje, že účinnost systémů řízení a kontroly zavedených s cílem zajistit legalitu a správnost výdajů z rozpočtu EU se neustálé zlepšuje a že EÚD potvrzuje, že významná chyba se omezuje na určité druhy výdajů. Celková míra chyb zůstává ve srovnání s roky před rokem 2017 nízká.

1.16 První odrážka. Pokud jde o složitost pravidel, Komise souhlasí s tím, že přispívá k vyššímu riziku chyb. Neustále proto pracuje na co největším možném zjednodušení pravidel (viz rovněž odpověď Komise k bodu 1.18) a na tom, aby se zvýšilo používání jednodušších prováděcích mechanismů, jako je zjednodušené vykazování nákladů. Snížení administrativní zátěže příjemců bylo jednou z hlavních zásad návrhů Komise na příští víceletý finanční rámec, v němž byla rovněž zohledněna doporučení Evropského účetního dvora.

Komise v tomto roce současně nadále poskytovala podporu všem orgánům podílejícím se na řízení programů v členských státech prostřednictvím různých akcí, setkání a pokynů, aby bylo možné lépe předcházet chybám a napravovat je a aby se obecněji posílila jejich schopnost uplatňovat ustanovení týkající se současného programového období. Tato opatření byla zaměřena zejména na potřebu upřednostňovat využívání zjednodušeného vykazování nákladů a prosazovat větší transparentnost postupů zadávání veřejných zakázek v návaznosti na provádění aktualizovaného akčního plánu pro zadávání veřejných zakázek.

| 1.18. | Komise s uspokojením konstatuje, že v téměř polovině auditovaných výdajů se nenachází významná chyba. Významná chyba se omezuje na určité druhy výdajů (výdaje spojené s vyplácením plateb). U tohoto druhu výdajů je závěr EÚD v souladu s hodnocením Komise uvedeným ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti za rok 2018. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komise se pro programy neustále snaží navrhovat co nejjednodušší pravidla, aby se snížilo riziko chyb. Usiluje však rovněž o stanovení ambiciózních cílů, které zvýší výkonnost programů a zacílí podporu, což může vyžadovat určitou složitost pravidel. Legalita a správnost tak musí být v rovnováze s dosahováním cílů politiky, přičemž je třeba zohlednit náklady na realizaci. Viz také odpověď Komise k bodu 1.16 první odrážce. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.21. | V oblasti zemědělství Komise poznamenává, že přímé platby Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), které tvoří 71,8 % výdajů v této oblasti, neobsahovaly významnou chybu. V oblasti „konkurenceschopnost“ je míra chyb 2 %, což představuje prahovou hodnotu významnosti. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Viz odpověď Komise k bodu 1.21. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.24. | V oblasti politiky „konkurenceschopnost“ Komise podotýká, že výdaje, které se netýkají výzkumu, považuje EÚD za méně rizikové.
  Jak je vysvětleno v legislativním finančním výkazu připojeném k legislativnímu návrhu, Komise potvrzuje, že v případě programu Horizont 2020 je s ohledem na inherentní rizika spojená s návrhem programu a na náklady na kontroly podle jejího názoru riziko chyb ročně mezi 2 % a 5 % realistické. Komise nicméně usiluje o to, aby se míra chyb při ukončení programu blížila co možná nejvíce 2 %. |
| --- | --- |

1.24.

Jak je vysvětleno v legislativním finančním výkazu připojeném k legislativnímu návrhu, Komise potvrzuje, že v případě programu Horizont 2020 je s ohledem na inherentní rizika spojená s návrhem programu a na náklady na kontroly podle jejího názoru riziko chyb ročně mezi 2 % a 5 % realistické. Komise nicméně usiluje o to, aby se míra chyb při ukončení programu blížila co možná nejvíce 2 %.

| 1.25. | V oblasti „soudržnost“ Komise zdůrazňuje význam práce, kterou provádějí auditní orgány při odhalování chyb. V důsledku toho byly provedeny významné finanční opravy před tím, než byla Komisi předložena účetní závěrka za období 2014–2020, nebo před tím, než byly uzavřeny programy na období 2007–2013.
  Komise konstatuje, že na míru chyb vypočtenou Evropským účetním dvorem měl dopad odlišný výklad platných vnitrostátních pravidel nebo pravidel EU (viz odpověď Komise k bodu 6.14).
  Komise bude i nadále úzce spolupracovat s řídicími a auditními orgány prostřednictvím různých pokynů, technických schůzek a společných auditních nástrojů s cílem postupně zajistit zbytkovou míru chyb pod úrovní významnosti.
  Komise zdůrazňuje, že existuje několik operačních programů, u nichž probíhají postupy přerušení a pozastavení plateb, jejichž cílem je provést akční plány, včetně finančních oprav. O zjištěných nedostatcích a přijatých opatřeních Komise transparentně informuje ve výročních zprávách o činnosti útvarů Komise. |
| --- | --- |

1.25.

Komise konstatuje, že na míru chyb vypočtenou Evropským účetním dvorem měl dopad odlišný výklad platných vnitrostátních pravidel nebo pravidel EU (viz odpověď Komise k bodu 6.14).

Komise bude i nadále úzce spolupracovat s řídicími a auditními orgány prostřednictvím různých pokynů, technických schůzek a společných auditních nástrojů s cílem postupně zajistit zbytkovou míru chyb pod úrovní významnosti.

Komise zdůrazňuje, že existuje několik operačních programů, u nichž probíhají postupy přerušení a pozastavení plateb, jejichž cílem je provést akční plány, včetně finančních oprav. O zjištěných nedostatcích a přijatých opatřeních Komise transparentně informuje ve výročních zprávách o činnosti útvarů Komise.

| 1.26. | V oblasti „zemědělství“ je Komise spokojena se zjištěním EÚD, že v přímých platbách EZZF představujících 71,8 % výdajů v rámci přírodních zdrojů, neboli 41,6 miliardy EUR, se nenachází významná chyba. Tento závěr je v souladu s mírou chyb, kterou Komise u těchto výdajů odhadla ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2018. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | V oblasti „správní výdaje“ vlastní kontrolní systémy Komise rovněž potvrdily, že se v těchto výdajích nenacházela významná chyba. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Viz odpovědi Komise k bodům 1.19 a 1.26. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.30. | V oblasti „soudržnost“ Komise nesdílí hodnocení EÚD ohledně tří významných chyb týkajících se období 2014–2020 a dvou chyb týkajících se období 2007–2013 v oblasti politiky soudržnosti. Důvodem je rozdílný výklad platných vnitrostátních pravidel nebo pravidel EU, který má dopad na vypočtenou míru chyb. Komise odkazuje na nejhorší možné scénáře uvedené v příslušných výročních zprávách o činnosti za rok 2018 v rámci politiky soudržnosti, v nichž se podle jejího názoru s ohledem na dohodnuté chyby odráží přiměřený odhad míry chyb.
  Komise zdůrazňuje, že pokud jde o potvrzené chyby, provede nezbytná následná opatření a přijme veškerá opatření, která považuje za nezbytná. |
| --- | --- |

1.30.

Komise zdůrazňuje, že pokud jde o potvrzené chyby, provede nezbytná následná opatření a přijme veškerá opatření, která považuje za nezbytná.

| 1.31. | Komise konstatuje, že v oblasti „soudržnost“ auditní orgány odhalily většinu případů porušení v rámci zadávání veřejných zakázek při transakcích, které přezkoumal EÚD. Poukazuje to na zlepšenou schopnost auditních orgánů odhalit tento druh chyb. Komise však bude pokračovat ve svých opatřeních, aby prvostupňovými řídicími kontrolami, zejména prováděním svého aktualizovaného akčního plánu pro zadávání veřejných zakázek, zajistila lepší odhalování těchto problémů. |
| --- | --- |

1.31.

Informace Komise o správnosti

| 1.33. | Pro Komisi je nanejvýš důležité zajistit, aby byl rozpočet EU řádně řízen a chráněn proti chybám a podvodům.

  Aby Komise splnila své povinnosti, zavedla spolehlivý, transparentní a účinný model věrohodnosti a odpovědnosti, jakož i solidní rámec vnitřní kontroly. V tomto rámci – případně ve spolupráci s členskými státy a pověřenými subjekty – útvary Komise přijímají opatření s cílem předcházet chybám, nesrovnalostem a podvodům, a pokud k nim dojde, podniknou kroky k nápravě situace.
  Na základě prohlášení o věrohodnosti pověřených schvalujících osob Komise (v nichž se mimo jiné uvádí, že informace obsažené v jejich výročních zprávách o činnosti podávají věrný a poctivý obraz) přebírá sbor komisařů politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU.
  Komise transparentním způsobem informuje o nedostatcích zjištěných jejími řídicími a kontrolními systémy. Tyto nedostatky se zdůrazňují ve výhradách, které vyjadřují útvary Komise ve svých výročních zprávách o činnosti a které jsou uvedeny ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti. Útvary Komise jsou povinny vypracovat akční plány týkající se toho, jak budou příslušné nedostatky řešeny, kdykoli bude vznesena výhrada. |
| --- | --- |

1.33.

Aby Komise splnila své povinnosti, zavedla spolehlivý, transparentní a účinný model věrohodnosti a odpovědnosti, jakož i solidní rámec vnitřní kontroly. V tomto rámci – případně ve spolupráci s členskými státy a pověřenými subjekty – útvary Komise přijímají opatření s cílem předcházet chybám, nesrovnalostem a podvodům, a pokud k nim dojde, podniknou kroky k nápravě situace.

Na základě prohlášení o věrohodnosti pověřených schvalujících osob Komise (v nichž se mimo jiné uvádí, že informace obsažené v jejich výročních zprávách o činnosti podávají věrný a poctivý obraz) přebírá sbor komisařů politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU.

Komise transparentním způsobem informuje o nedostatcích zjištěných jejími řídicími a kontrolními systémy. Tyto nedostatky se zdůrazňují ve výhradách, které vyjadřují útvary Komise ve svých výročních zprávách o činnosti a které jsou uvedeny ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti. Útvary Komise jsou povinny vypracovat akční plány týkající se toho, jak budou příslušné nedostatky řešeny, kdykoli bude vznesena výhrada.

| 1.34. | V případě prohlášení o věrohodnosti Komise opětovně zdůrazňuje svou podporu pilotního přístupu v rámci politiky soudržnosti, který EÚD uplatňuje. Základním předpokladem tohoto přístupu je společné a harmonizované chápání celkového rámce věrohodnosti, jímž se zajistí stabilní rámec pro podávání zpráv, spolehlivý systém záruk pro členské státy i Komisi a umožní jednotný audit. Komise je v zájmu dosažení tohoto společného porozumění připravena v jednáních s EÚD pokračovat. |
| --- | --- |

1.34.

| 1.37. | Ačkoli výdaje EU podléhají společným kontrolním prvkům, jednotlivé výdajové programy se mohou v rámci jednotlivých oblastí politiky velmi odlišovat. Kontrolní strategie proto musí být přizpůsobeny různým způsobům řízení, oblastem politiky a/nebo zvláštním postupům financování a souvisejícím rizikům. Tento přístup umožňuje generálním ředitelstvím určit nedostatky, které mají vliv na konkrétní (části) výdajových programů, a přijmout cílená opatření k jejich odstranění. |
| --- | --- |

1.37.

Rámeček 1.10 – Základ pro odhad Komise týkající se rizika při platbě

Druhá odrážka: Aby se přispělo k internímu podávání zpráv o výdajích za rok 2018, generální ředitelství REGIO a EMPL odhadly riziko při platbě a riziko při uzávěrce pomocí nejkonzervativnějšího přístupu založeného na potvrzených mírách zbytkových chyb za období 2016–2017. Nepotvrzené míry zbytkových chyb za období 2017–2018 se používají pouze v případě, že jsou vyšší než potvrzené míry chyb v období 2016–2017. Komise zdůrazňuje, že v době podpisu výročních zpráv o činnosti se na výdaje vykázané v kalendářním roce, v němž se zpráva podává, vztahuje 10 % zadržení průběžných plateb.

Čtvrtá odrážka:
  V oblasti politiky „globální Evropa“ vycházejí studie míry zbytkových chyb GŘ DEVCO a GŘ NEAR z reprezentativních vzorků přibližně 500 transakcí. Komise se domnívá, že vyloučením starých smluv se zlepší odhad rizika relevantního pro rok, za nějž se podává zpráva.

1.39 Druhá odrážka. Komise je toho názoru, že riziko při platbě uvedené ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti poskytuje věrný obraz rizika týkajícího se legality a správnosti příslušných výdajů v rámci oblasti „soudržnost“ realizovaných v roce 2018, které se týkají jiného období, než které auditoval EÚD.

1.39 Třetí odrážka.
  V oblasti politiky „zemědělství“ je Komise velmi spokojená s tím, že závěry auditu ĚÚD odpovídají riziku při platbě uvedenému ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti a ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI. Tyto nízké míry chyb (viz bod 7.35) dokazují přiměřenou jistotu v případě prohlášení generálního ředitele GŘ AGRI o věrohodnosti (viz rovněž odpovědi Komise k bodům 7.35 a 7.37).

| 1.40. | Cílem Komise je, aby na konci životního cyklu programů byla míra chyb nižší než 2 % (viz strany 151 a 152 výroční zprávy o řízení a výkonnosti).
  Víceletý charakter finančních programů EU umožňuje opravit chyby i po provedení plateb, a to v průběhu let až do ukončení programů. Komise odhadla celkové budoucí opravy na 0,9 % celkových příslušných výdajů v roce 2018. Riziko při uzavření se proto v porovnání s odhadovaným rizikem při platbě odhaduje na 0,8 % celkových příslušných výdajů za rok 2018. |
| --- | --- |

1.40.

Víceletý charakter finančních programů EU umožňuje opravit chyby i po provedení plateb, a to v průběhu let až do ukončení programů. Komise odhadla celkové budoucí opravy na 0,9 % celkových příslušných výdajů v roce 2018. Riziko při uzavření se proto v porovnání s odhadovaným rizikem při platbě odhaduje na 0,8 % celkových příslušných výdajů za rok 2018.

| 1.41. | Tyto budoucí opravy se odhadují podle společné metodiky, tj. na základě historických průměrů upravených podle potřeby, zejména s cílem neutralizovat prvky, které již nejsou relevantní. V důsledku toho jsou odhadované budoucí opravy konzervativní a odrážejí skutečnou nápravnou kapacitu útvarů Komise. |
| --- | --- |

1.41.

Závěry

| 1.49. | Komise s uspokojením konstatuje, že v téměř polovině auditovaných výdajů se nenachází významná chyba. Významná chyba se omezuje na určité druhy výdajů (výdaje spojené s vyplácením plateb). Celková míra chyb zůstává ve srovnání s roky před rokem 2017 nízká. |
| --- | --- |

1.49.

Kapitola 2 – Rozpočtové a finanční řízení

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Rozpočtové řízení v roce 2018

| 2.8. | V roce 2018 došlo k významnému zrychlení při provádění programů politiky soudržnosti. Míra výběru projektů u EFRR a Fondu soudržnosti dosáhla koncem roku 2018 výše 76,6 %, což je o 4,2 procentního bodu více ve srovnání s obdobím 2007–2013 za stejné referenční období. Míra výběru ESF/YEI dosáhla koncem roku 2018 výše 70 %, což je podle názoru Komise na srovnatelné úrovni s obdobím 2007–2013.
  V roce 2018 byl schválený rozpočet plně proveden, včetně účelově vázaných příjmů.
  Pokračuje úsilí s cílem urychlit provádění v terénu. Komise pečlivě sleduje programy, které jsou považovány za rizikové, aby předešla nedostatečnému čerpání prostředků a možnému zrušení závazků. Ke zlepšení situace je veden intenzivní dialog s dotčenými členskými státy. Útvary Komise poskytují členským státům významnou podporu, včetně technické pomoci a poradenských služeb.
  Provádění programů rozvoje venkova na období 2014–2020 financovaných z EZFRV není zpožděními dotčeno a pokračuje v plném tempu. |
| --- | --- |

2.8.

V roce 2018 byl schválený rozpočet plně proveden, včetně účelově vázaných příjmů.

Pokračuje úsilí s cílem urychlit provádění v terénu. Komise pečlivě sleduje programy, které jsou považovány za rizikové, aby předešla nedostatečnému čerpání prostředků a možnému zrušení závazků. Ke zlepšení situace je veden intenzivní dialog s dotčenými členskými státy. Útvary Komise poskytují členským státům významnou podporu, včetně technické pomoci a poradenských služeb.

Provádění programů rozvoje venkova na období 2014–2020 financovaných z EZFRV není zpožděními dotčeno a pokračuje v plném tempu.

2.9. až 2.11. Komise nesdílí hodnocení EÚD týkající se hlavního důvodu nevyužitého předběžného financování.

Provádění fondů politiky soudržnosti ukázalo, že míry předběžného financování na období 2014–20 byly nastaveny příliš vysoko. Proto byly částky nevyužitého ročního předběžného financování vráceny do rozpočtu EU.

Zavedením pravidla o automatickém zrušení závazku n+3 spolunormotvůrci (namísto n+2) došlo dále k odstranění stimulu k rychlejšímu plnění rozpočtu.

S cílem podpořit řádné finanční řízení a včasné provádění v období 2021–2027 zahrnuje návrh Komise týkající se nařízení o společných ustanoveních (COM(2018) 375) pravidlo o automatickém zrušení závazku n+2 namísto stávajícího pravidla o automatickém zrušení závazku n+3. Ze stejného důvodu byla úroveň předběžného financování snížena na roční platbu ve výši 0,5 % na základě celkové podpory z fondů.

Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova se odstavce 2.9 až 2.11 netýkají, neboť předběžné financování se vyplácí pouze během prvních 3 let programového období, tj. v letech 2014 až 2016 (v souladu s čl. 35 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013).

| 2.18. | Po opožděném zahájení pokračuje provádění programů politiky soudržnosti dobře. |
| --- | --- |

2.18.

2.19. až 2.21. Při navrhování platebních stropů pro příští víceletý finanční rámec Komise zohlednila veškerý vývoj relevantní pro odhady plateb v daném okamžiku, včetně skutečného plnění rozpočtu EU v předchozích letech a očekávaných potřeb v období 2021–2027.

Tyto odhady zahrnují rovněž návrh Komise snížit úroveň ročního předběžného financování programů na období 2014–2020, a sice z 3 % na období 2020–2023 na 1 % na roky 2021–2023 (viz COM(2018) 614). Tento návrh je třeba ještě projednat v Radě.

Po opožděném zahájení pokračuje provádění programů politiky soudržnosti dobře. Komise se domnívá, že míra výběru projektů v rámci programů politiky soudržnosti na období 2014–2020 uvedená koncem prosince 2018 v odpovědi na bod 2.8, překročila míru výběru v obdobném okamžiku v programovém období 2007–2013. Komise proto zastává názor, že provádění ESI fondů nebylo zpožděno více než v předchozím víceletém finančním rámci.

Otázky finančního řízení související s rozpočtem na rok 2018 a budoucností

2.22. a 2.23. Opožděné přijetí VFR na období 2014–2020 a výsledné zpoždění při přijímání nařízení o společných ustanoveních (o 6 měsíců později než u období 2007–2013) vedlo k opožděnému zahájení provádění programů politiky soudržnosti na období 2014–2020. Od roku 2018 však provádění dosáhlo plného tempa.

Překrývání programových období je přirozeným důsledkem existence víceletých programů s pravidlem o automatickém zrušení závazku n+2/n+3.

Pokud jde o riziko nedostatečných prostředků na platby na začátku příštího víceletého finančního rámce, viz odpovědi Komise k bodu 2.8 a bodům 2.19 až 2.21.

| 2.26. | Komise zdůrazňuje, že skutečná expozice rozpočtu EU vůči zárukám nebude muset být nesena jediným ročním rozpočtem. Expozice, kterou nese roční rozpočet, je pouze částí skutečné expozice a část je chráněna rezervou v oblasti likvidity (viz také bod 2.27). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.28. | Komise poukazuje na to, že u řízení rizik v rámci EFSD, který působí na rozvíjejících se trzích a v nestabilních zemích s vyšším rizikem než v případě operací zaručených v členských státech, je jí nápomocna skupina pro technické posouzení záruky (GTAG), jejíž členové jsou odborníky na rizika, jež na osobní bázi přidělí finanční instituce jednající jako partneři pověření prováděním. |
| --- | --- |

2.28.

Závěry a doporučení

| 2.44. | Opožděné přijetí VFR na období 2014–2020 a výsledné zpoždění při přijímání nařízení o společných ustanoveních vedlo k opožděnému zahájení provádění programů politiky soudržnosti na období 2014–2020. Od roku 2018 však provádění postupuje dobře.
  Útvary Komise poskytují členským státům významnou podporu za účelem urychlení provádění v terénu.
  Komise rovněž zdůrazňuje, že provádění programů rozvoje venkova na období 2014–2020 financovaných z EZFRV není zpožděními dotčeno a pokračuje v plném tempu. |
| --- | --- |

2.44.

Útvary Komise poskytují členským státům významnou podporu za účelem urychlení provádění v terénu.

Komise rovněž zdůrazňuje, že provádění programů rozvoje venkova na období 2014–2020 financovaných z EZFRV není zpožděními dotčeno a pokračuje v plném tempu.

2.44 První odrážka. Provádění fondů politiky soudržnosti ukázalo, že míry předběžného financování na období 2014–2020 byly nastaveny příliš vysoko. Proto byly částky nevyužitého ročního předběžného financování vráceny do rozpočtu EU.

Zavedením pravidla o automatickém zrušení závazku n+3 spolunormotvůrci (namísto n+2) došlo dále k odstranění stimulu k rychlejšímu plnění rozpočtu.

S cílem podpořit řádné finanční řízení a včasné provádění v období 2021–2027 zahrnuje návrh Komise týkající se nařízení o společných ustanoveních (COM(2018) 375) pravidlo o automatickém zrušení závazku n+2 namísto stávajícího pravidla o automatickém zrušení závazku n+3. Ze stejného důvodu byla úroveň předběžného financování snížena na roční platbu ve výši 0,5 % na základě celkové podpory z fondů.

2.44 Druhá odrážka. Návrh Komise týkající se příštího VFR zohledňuje, že celkové rozpětí pro platby nemůže být převedeno do příštího VFR.

2.44 Třetí odrážka. Po opožděném zahájení pokračuje provádění programů politiky soudržnosti dobře. Komise se domnívá, že míra výběru projektů v rámci programů politiky soudržnosti na období 2014–2020 uvedená koncem prosince 2018 v odpovědi na bod 2.8, překročila míru výběru v obdobném okamžiku v programovém období 2007–2013.

2.44 Čtvrtá odrážka. Návrh Komise týkající se stropů plateb na počátku příštího VFR zohledňuje odhadované potřeby, jakož i případná omezení stropu vlastních zdrojů pro tyto roky.

| 2.45. | Provádění ESI fondů se v roce 2018 oproti předchozím rokům nadále zlepšovalo. Úplného plnění schváleného rozpočtu bylo dosaženo v roce 2018. Viz též odpovědi Komise k bodům 2.8 a 2.22. |
| --- | --- |

2.45.

Doporučení č. 2.1 (úroveň prostředků na platby)

| a) | Komise toto doporučení v co největší možné míře přijímá s ohledem na nejistotu a přesnost prognóz členských států ohledně provádění ESI fondů – hlavní hnací síly celkových odhadů plateb. |
| --- | --- |

a)

Komise toto doporučení v co největší možné míře přijímá s ohledem na nejistotu a přesnost prognóz členských států ohledně provádění ESI fondů – hlavní hnací síly celkových odhadů plateb.

| b) | Komise doporučení přijímá.
  Návrh Komise týkající se příštího víceletého finančního rámce stanoví ambiciózní a realistické úrovně závazků pro budoucí výdajové programy. V této souvislosti Komise rovněž navrhla změny pravidel pro zrušení závazků.
  Na základě nejnovějších projekcí o potřebách v oblasti plateb po roce 2020 Komise rovněž navrhla roční stropy pro platby odpovídající očekávaným potřebám a provádění nové generace programů, jakož i zbývajícím (podle IATE) závazkům z předchozích finančních rámců. |
| --- | --- |

b)

Komise doporučení přijímá.

Návrh Komise týkající se příštího víceletého finančního rámce stanoví ambiciózní a realistické úrovně závazků pro budoucí výdajové programy. V této souvislosti Komise rovněž navrhla změny pravidel pro zrušení závazků.

Na základě nejnovějších projekcí o potřebách v oblasti plateb po roce 2020 Komise rovněž navrhla roční stropy pro platby odpovídající očekávaným potřebám a provádění nové generace programů, jakož i zbývajícím (podle IATE) závazkům z předchozích finančních rámců.

| c) | Komise doporučení přijímá.
  Komise předložila své legislativní návrhy týkající se politiky soudržnosti v dostatečném předstihu před začátkem programového období 2021–2027. Zároveň zdůrazňuje, že odpovědnost za přijetí právního rámce nesou Evropský parlament a Rada. |
| --- | --- |

c)

Komise doporučení přijímá.

Komise předložila své legislativní návrhy týkající se politiky soudržnosti v dostatečném předstihu před začátkem programového období 2021–2027. Zároveň zdůrazňuje, že odpovědnost za přijetí právního rámce nesou Evropský parlament a Rada.

Doporučení č. 2.2 (společný rezervní fond)

Komise doporučení přijímá.

Komise bude i nadále obdržovat a monitorovat zaručené nesplacené částky spadající pod tři záruční fondy (ELM, EFSI, EFSD) a bude nadále zasílat pravidelné zprávy rozpočtovému orgánu v souladu s ustanoveními finančního nařízení. Metodika efektivní míry tvorby rezerv bude předmětem aktu v přenesené pravomoci. V souladu s finančním nařízením bude zaváděna postupně, obezřetně (čl. 213 odst. 2 finančního nařízení) a s náležitým ohledem na počáteční fázi tvorby celkových rezerv.

Doporučení č. 2.3 (finanční nástroje spravované skupinou EIB)

Komise doporučení přijímá.

Komise bude rozpočtovému orgánu i nadále poskytovat podrobnou výroční zprávu o všech finančních nástrojích. Tato zpráva bude rovněž obsahovat celkovou částku a rozpis finančních prostředků převedených do finančních nástrojů spravovaných skupinou EIB.

Kapitola 3 – Rozpočet EU a dosahování výsledků

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Úvod

| 3.1. | Komise je odhodlána zlepšit výkonnostní rámec pro rozpočet EU. Toto zlepšení bude probíhat průběžně, ale postupně a zejména v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem. Vyžaduje plný závazek také od všech ostatních subjektů, které plní rozpočet EU, a to zejména od členských států.

  Výkonnostní rámec v oblasti rozpočtu EU sestává ze tří prvků: a) právně závazného vykazování ukazatelů, které jsou součástí právního základu programů, b) monitorování provádění programu s využitím mnohem širší škály kvantitativních i kvalitativních informací a c) pravidelných hodnocení, která posuzují výkonnost programu. I když ukazatele mohou naznačovat, na co by se měla zaměřit pozornost při uvažování o tom, které programy by potenciálně mohly vyvolat obavy o výkonnost, jsou zapotřebí další kvantitativní a kvalitativní informace, aby bylo možné pochopit, zda existují skutečné obavy, jaké přesně jsou a jak je lze zmírnit. |
| --- | --- |

3.1.

Výkonnostní rámec v oblasti rozpočtu EU sestává ze tří prvků: a) právně závazného vykazování ukazatelů, které jsou součástí právního základu programů, b) monitorování provádění programu s využitím mnohem širší škály kvantitativních i kvalitativních informací a c) pravidelných hodnocení, která posuzují výkonnost programu. I když ukazatele mohou naznačovat, na co by se měla zaměřit pozornost při uvažování o tom, které programy by potenciálně mohly vyvolat obavy o výkonnost, jsou zapotřebí další kvantitativní a kvalitativní informace, aby bylo možné pochopit, zda existují skutečné obavy, jaké přesně jsou a jak je lze zmírnit.

Část 1 – O čem ukazatele výkonnosti rozpočtu EU vypovídají?

| 3.3. | Metodická poznámka, která je přiložena k přehledu výkonnosti programů, se týká výběru ukazatelů: „Výběr ukazatelů byl proveden na základě určitých kritérií, jako je relevance, dostupnost údajů atd.“ |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komise uznává, že čtenářskou vstřícnost programových prohlášení lze zlepšit a právě tak činí, ale zdůrazňuje, že samotné množství informací v nich obsažených – tj. pokrok při dosahování cílů programu podle čl. 41 odst. 3 písm. h) finančního nařízení – je svou povahou referenčním textem pro odborníky. Právě z tohoto důvodu začala Komise zveřejňovat přehled výkonnosti programů, aby získala čtenářsky vstřícnější soubor informací o výkonnosti programu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.6. | Komise je plně odhodlána shromažďovat, analyzovat a zveřejňovat vysoce kvalitní informace o výkonnosti a na jejich základě jednat. S cílem lépe pochopit současný stav vykazování výkonnosti na základě ukazatelů Komise provedla interní analýzu údajů o výkonnosti všech výdajových programů, které byly k dispozici od března 2019 a které byly zveřejněny v programových prohlášeních připojených k návrhu rozpočtu na rok 2020.
  Výkonnostní rámec pro rozpočet EU je navíc založen na řadě prvků. Jednou z důležitých částí je sledování pokroku na základě ukazatelů výkonnosti. Pokrok u vybraných ukazatelů však poskytuje pouze část příběhu, a nelze jej využít k vyvození přesvědčivých závěrů o výkonnosti programu. Jak v odstavci 3.8 uvádí sám EÚD, kvalitativní informace, jako jsou příklady dosažených výsledků, doplňují informace o ukazatelích a poskytují ucelenější obrázek o výkonnosti, a to i v případech, kdy údaje o ukazatelích chybí nebo kdy je výchozí stav aktualizován. |
| --- | --- |

3.6.

Výkonnostní rámec pro rozpočet EU je navíc založen na řadě prvků. Jednou z důležitých částí je sledování pokroku na základě ukazatelů výkonnosti. Pokrok u vybraných ukazatelů však poskytuje pouze část příběhu, a nelze jej využít k vyvození přesvědčivých závěrů o výkonnosti programu. Jak v odstavci 3.8 uvádí sám EÚD, kvalitativní informace, jako jsou příklady dosažených výsledků, doplňují informace o ukazatelích a poskytují ucelenější obrázek o výkonnosti, a to i v případech, kdy údaje o ukazatelích chybí nebo kdy je výchozí stav aktualizován.

Oddíl A – Ukazatele odhalují výrazné odchylky v dosažených výsledcích a obecně vypovídají o mírném pokroku

| 3.7. | OECD (1)
  označila současný výkonnostní rámec pro rozpočet EU za nejlepší ve své třídě. Komise uznává, že všechny výkonnostní rámce vyžadují neustálé zlepšování a další práce na zlepšení systému se provádějí, například prostřednictvím návrhů Komise pro příští generaci finančních programů. Existuje mnoho problémů spojených se shromažďováním a přenosem údajů, zejména pokud jde o programy v rámci sdíleného řízení. Tyto a další faktory, včetně víceleté povahy programů, činí z vykazování plnění evropského rozpočtu náročný úkol. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komise je odhodlána předkládat vysoce kvalitní a spolehlivé zprávy o výkonnosti rozpočtu EU. Komise se proto opírá o údaje poskytnuté členskými státy a o další zdroje. Prostřednictvím pokynů poskytnutých ústředními útvary se od útvarů Komise požaduje, aby pro každý program poskytly komplexní informace o výkonnosti a zajistily kvalitu a spolehlivost předkládaných informací.
  Zdroje ukazatelů výkonnosti jsou systematicky zveřejňovány ve výročních zprávách o činnosti. Kromě toho podle pokynů pro výroční zprávy o činnosti za rok 2018 byli ředitelé odpovědní za řízení rizik a vnitřní kontroly požádáni, aby uvedli, že informace uvedené v obou částech, části 1 a 2, výročních zpráv o činnosti byly spolehlivé, úplné a přesné. |
| --- | --- |

3.8.

Zdroje ukazatelů výkonnosti jsou systematicky zveřejňovány ve výročních zprávách o činnosti. Kromě toho podle pokynů pro výroční zprávy o činnosti za rok 2018 byli ředitelé odpovědní za řízení rizik a vnitřní kontroly požádáni, aby uvedli, že informace uvedené v obou částech, části 1 a 2, výročních zpráv o činnosti byly spolehlivé, úplné a přesné.

3.9 Druhá odrážka. Komise bere na vědomí hodnocení EÚD, že obecně je výpočet pokroku ve výkonnosti spíše orientační, když se za výchozí bod považuje výchozí stav. Ne všechny programy však ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 vyjádřily výchozí stav číselně, a proto bylo v zájmu srovnatelnosti rozhodnuto spočítat celkový pokrok.

Komise je toho názoru, že v případě investičních programů, jako jsou například Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS), je využívání odhadů založených na plánovaných projektech kromě skutečných číselných údajů oprávněné. Je informativní a umožňuje odborníkům, jakož i subjektům s rozhodovací pravomocí vyvodit závěry ohledně pokroku v provádění, a tedy systému jako celku plnit jeho zamýšlený cíl.

| 3.10. | Komise je toho názoru, že proces agregace výkonu ukazatelů v programech a okruzích má svá omezení. Komise u jednotlivých programů záměrně nespočítala průměrnou vzdálenost od cíle. Jediný údaj nemůže plně zachytit složitost, která je spojena s vynakládáním desítek miliard eur. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komise je odhodlána zlepšit shromažďování a dostupnost údajů, zejména v případě sdíleného řízení, v němž jsou zpoždění v současnosti nejdelší. Za tímto účelem Komise v květnu 2018 navrhla dvouměsíční cyklus podávání zpráv podle čl. 37 odst. 1 návrhu nařízení o společných ustanoveních COM(2018) 375. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Výkonnost není ve většině případů v průběhu času lineární, ale pouze během provádění pomalu začíná. Proto se očekává, že pokrok od výchozího stavu bude ve většině případů nižší než lineární procentní podíl stanovený EÚD. Dosažený pokrok by měl rovněž zohlednit zpoždění při provádění. S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že pokrok od výchozího stavu je celkově na dobré cestě. Komise však souhlasí s tím, že je nezbytné pečlivě sledovat pokrok při provádění a přijmout nezbytná opatření v případě nedostatků. |
| --- | --- |

3.12.

Okruh 1 A: Ukazatele vypovídají o dobrém pokroku programu Erasmus+ a EFSI a mírném pokroku u programu Horizont 2020 a nástroje pro propojení Evropy

3.13 První odrážka. Komise zdůrazňuje, že výběr ukazatelů pro přehled výkonnosti programu vycházel zejména z relevance a dostupnosti údajů, a nikoli z výsledné hodnoty ukazatele. Ve zprávě se ve skutečnosti u každého okruhu vyskytují případy, kdy výpočet pokroku na základě programových prohlášení přináší lepší výsledky než výpočet na základě přehledu výkonnosti programu. Komise souhlasí s tím, že v budoucnu je třeba, aby analýza byla podrobnější a základní předpoklady lépe specifikovány.

3.13 Druhá odrážka. V přehledu výkonnosti programu pro rok 2019 bylo vyvinuto významné úsilí s cílem zlepšit vykazování údajů o nástroji pro propojení Evropy. Z nástroje pro propojení Evropy se financují velké, dlouhodobé infrastrukturní projekty nebo projekty, které je třeba koordinovat v rámci sítě. Tyto projekty je často třeba rozvíjet v rámci po sobě jdoucích finančních rámců a může dojít k výraznému zpoždění mezi okamžikem zahájení projektu a dostupností údajů nezbytných pro měření výkonnosti. Návrh Komise na pokračování tohoto nástroje se více zaměřil na výkonnostní rámec a stanovil „transparentní, odpovědná a odpovídající opatření v oblasti sledování a podávání zpráv s cílem posoudit pokrok programu (...) a podpořit jeho výsledky“.

3.13 Třetí odrážka. Komise v přehledu výkonnosti programu jasně uvedla, že výkonnost programu Erasmus+ je srovnávána s rokem 2017. Program je na dobré cestě ke splnění svých cílů do roku 2020.

3.13 Čtvrtá odrážka. Komise konstatuje, že původní cíl Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) měl mobilizovat investice ve výši 315 miliard EUR do července 2018. Dne 30. prosince 2017 vstoupilo v platnost nařízení o rozšíření a posílení EFSI (nařízení o EFSI 2.0). Prodloužilo trvání EFSI do konce roku 2020 a zvýšilo jeho investiční cíl na 500 miliard EUR. Toto nařízení předpokládalo, že záruka EU nezbytná k tomu, aby mohl EFSI podporovat investice, se zvýší z 16 miliard EUR na 26 miliard EUR až od července 2018 (tj. po počátečním období). Proto byly výsledky EFSI ke konci roku 2017 porovnány s počátečním investičním cílem ve výši 315 miliard EUR.

Okruh 1B: Ukazatele vypovídají o malém pokroku v oblasti soudržnosti z důvodu pozdního zahájení

| 3.14. | Předpovědi – založené na probíhajících projektech – jsou klíčovými informacemi v souvislosti se sledováním provádění. Kromě údajů o skutečném provádění poskytují informace o projektu, které jsou v případě investičně náročných politik s dlouhou dobou splatnosti, jako je soudržnost, možná nejhodnotnější informací během provádění. |
| --- | --- |

3.14.

Okruh 2: Na základě ukazatelů nebylo možné stanovit pokrok pro většinu výdajů v oblasti „Přírodní zdroje“

| 3.15. | Komise konstatuje, že roční povaha Evropského zemědělského záručního fondu činí tento fond méně příznivým pro stanovování víceletých cílů. Pracuje se však na vývoji nástrojů a metrik s cílem zajistit, aby mohlo být vykazování výkonnosti v polovině období prováděno také pro údaje o tomto fondu. |
| --- | --- |

3.15.

3.15 První odrážka. Komise konstatuje, že při použití metody, kterou uplatňuje EÚD (jak je vysvětleno v bodě 3.9 a v rámečku 3.1), není možné vypočítat pokrok od výchozího stavu u více než jednoho z 27 ukazatelů.

Komise se však domnívá, že pokrok od výchozího stavu lze posoudit u všech 27 ukazatelů. Vybrané ukazatele tudíž umožňují sledování pokroku.

Komplexní analýza 27 ukazatelů uvedených v programovém prohlášení by měla zohledňovat konkrétní situaci v odvětví zemědělství a výdaje EZZF.

Okruh 3: Ukazatele pro „Bezpečnost a občanství“ vypovídají o dvou programech s dobrým pokrokem, jednom s mírným pokrokem a jednom, který zaostává

| 3.17. | Komise konstatuje, že při posuzování výkonnosti programu „Potraviny a krmiva“ je třeba zohlednit nepředvídatelnost ohnisek nákaz zvířat a rostlin. Všechny pracovní programy byly přijaty a provedeny tak, jak se předpokládalo. |
| --- | --- |

3.17.

Okruh 4: Hodnoty ukazatelů svědčí o celkovém přiměřeném pokroku u programů okruhu „Globální Evropa“

| 3.19. | Metodika určování ukazatelů a cílů pro Nástroj pro rozvojovou spolupráci je vysvětlena v revidovaném rámci EU pro výsledky mezinárodní spolupráce a rozvoje (SWD(2018) 444). |
| --- | --- |

3.19.

Zvláštní nástroje: Nedostatek informací o dosaženém pokroku

3.20 První odrážka. Komise podotýká, že ukazatel zohledňuje pouze ty katastrofy, které splňují kritéria způsobilosti. Šest případů z roku 2017 bylo stále předmětem šetření, a tyto případy proto nebyly do výpočtu zahrnuty, neboť nebylo jasné, zda splňují kritéria způsobilosti. Konečně v roce 2017 nebyly přijaty dvě z deseti žádostí (záplavy ve městě Murcia a požáry v obci Donana).

Oddíl B – Ukazatele ne vždy nabízely dobrý obraz skutečného pokroku

| 3.21. | Pokud jde o podnadpis „Řada ukazatelů nebyla dobře vybrána“, Komise konstatuje, že ukazatele výkonnosti pro finanční programy EU jsou definovány v právních aktech, na nichž jsou tyto programy založeny. Výběr ukazatelů je výsledkem jednání mezi Evropským parlamentem a Radou na základě návrhu Komise. Komise je povinna pravidelně podávat zprávy o všech ukazatelích definovaných v právních předpisech. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Vysoký podíl vstupních/výstupních ukazatelů neznamená, že jsou ukazatele zvoleny chybně. Komise souhlasí s tím, že ukazatele výsledků a dopadu jsou vhodnější pro měření výkonnosti jako takové. Avšak zejména u investičně náročných projektů s dlouhou dobou realizace jsou ukazatele výsledků pro podávání zpráv o pokroku nezbytné. Jsme tedy toho názoru, že je nezbytná rovnováha mezi typy ukazatelů a tato rovnováha by měla být určena na základě konkrétního projektu. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Komise se domnívá, že 60 % podíl ukazatelů vstupů a výstupů nezbytně neomezuje užitečnost poskytovaných informací. I když Komise souhlasí s tím, že by měla existovat rovnováha mezi různými typy ukazatelů, příslušná rovnováha se může mezi různými programy lišit. Výkonnostní rámec rozpočtu EU rovněž obsahuje strukturovaný systém hodnocení (průběžných i následných), jak je stanoveno v pokynech pro zlepšování právní úpravy, s cílem rozlišovat mezi různými účinky programu. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komise uvádí, že je nesmírně obtížné vybrat ukazatele dopadu, které jsou ovlivněny pouze přímými účinky samotného programu. Jakýkoli širší ukazatel výsledků bude nevyhnutelně ovlivněn různými faktory a tyto programy budou pouze jedním z nich. Komise proto usiluje o využití souboru ukazatelů, které vysvětlují a vykazují výkonnost programů co možná nejlépe, ale vzhledem k povaze samotných programů je to někdy velmi náročné.

  Zejména u příštího souboru ukazatelů ve víceletém finančním rámci pro období po roce 2020 se však vyvíjí úsilí, aby byly vybrány ukazatele výsledků a dopadu, které programy nejlépe vysvětlují. Kromě toho Komise rovněž konstatuje, že účinky výdajových programů EU budou zřetelné pouze v rámci plnohodnotného hodnocení s náležitými kontrolními proměnnými. |
| --- | --- |

3.24.

Zejména u příštího souboru ukazatelů ve víceletém finančním rámci pro období po roce 2020 se však vyvíjí úsilí, aby byly vybrány ukazatele výsledků a dopadu, které programy nejlépe vysvětlují. Kromě toho Komise rovněž konstatuje, že účinky výdajových programů EU budou zřetelné pouze v rámci plnohodnotného hodnocení s náležitými kontrolními proměnnými.

| 3.25. | Pokud jde o tabulku 3.2, Komise souhlasí s tím, že v některých případech mají ukazatele týkající se oblasti humanitární pomoci pouze nepřímý vztah k humanitární činnosti financované EU a že na hodnotu ukazatele má vliv celá řada vnějších faktorů. Proto bude v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem vyvinuto úsilí zvýšit význam souboru ukazatelů pro humanitární činnost EU, tj. zajistit jasnější propojení všech ukazatelů s výdaji a cíli.

  Pokud jde o EZZF, účinné systémy řízení a kontroly jsou rovněž zásadní pro zajištění toho, aby byly programy prováděny způsobem, který vede k dosažení cílů. Z toho důvodu je v programovém prohlášení potřeba ukazatel, který měří, do jaké míry se kontrolují výdaje. |
| --- | --- |

3.25.

Pokud jde o EZZF, účinné systémy řízení a kontroly jsou rovněž zásadní pro zajištění toho, aby byly programy prováděny způsobem, který vede k dosažení cílů. Z toho důvodu je v programovém prohlášení potřeba ukazatel, který měří, do jaké míry se kontrolují výdaje.

| 3.26. | Komise uznává, že programová prohlášení nejsou strukturována tak, aby jasně propojila specifické cíle s obecným cílem. Pro výdajové programy po roce 2020 však byla vytvořena jasná hierarchická struktura, která propojuje specifické cíle s obecnými cíli a ukazatele se specifickými cíli. Kromě toho je revidována i rozpočtová nomenklatura a bude strukturována podle specifických cílů. Tato opatření výrazně zlepší strukturu i uživatelskou vstřícnost dokumentů Komise o výkonnosti rozpočtu. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Vždy je nutné zvážit kompromis mezi taxativním seznamem ukazatelů zahrnujících všechny aspekty cílů a předpokládaných zdrojů. |
| --- | --- |

3.27.

3.27 Druhá odrážka. Cíle nástroje pro rozvojovou spolupráci jsou svou povahou velmi široké a nelze je obsáhnout v omezeném počtu ukazatelů. Nicméně opatření týkající se změny klimatu a životního prostředí jsou každoročně monitorována pomocí metodiky tzv. „ukazatelů z Ria“, jak ji vypracoval Výbor pro rozvojovou pomoc OECD.

| 3.28. | Jak bylo uvedeno výše, Komise neustále zlepšuje podávání zpráv o výkonnosti, přičemž se rovněž opírá o členské státy a další vykazující subjekty. Komise ve své analýze souboru údajů, která byla k dispozici v březnu 2019, zjistila, že 63 % ukazatelů má „úplné informace o výkonnosti“, což znamená údaje, výchozí stav a cíl, což Komise považuje za přiměřené. Pokud jde o výkonnostní rámec výdajových programů na období po roce 2020, Komise nyní zahájila rozsáhlý projekt, jehož cílem je zajistit, aby byly tyto základní informace o výkonnosti stanoveny pro programy konzistentním způsobem a v souladu s dohodnutým rozvrhem. |
| --- | --- |

3.28.

3.28 Čtvrtá odrážka. Komise konstatuje, že v konkrétních případech se při aktualizaci oficiálních statistických údajů mění také výchozí stav.

| 3.29. | U EZZF se má za to, že vybrané ukazatele umožňují posoudit pokrok (viz odpověď Komise na bod 3.15, první odrážka).
  Komise je dále odhodlána zajistit, aby se vykazování výkonnosti pro EZZF, program Horizont 2020 a Fond solidarity EU průběžně zlepšovalo, zejména pokud jde o příští období víceletého finančního rámce, pro něž se na základě poznatků získaných z hodnocení navrhují posílená ustanovení o monitorování a zjednodušené ukazatele. |
| --- | --- |

3.29.

Komise je dále odhodlána zajistit, aby se vykazování výkonnosti pro EZZF, program Horizont 2020 a Fond solidarity EU průběžně zlepšovalo, zejména pokud jde o příští období víceletého finančního rámce, pro něž se na základě poznatků získaných z hodnocení navrhují posílená ustanovení o monitorování a zjednodušené ukazatele.

| 3.30. | V případech, které uvedl EÚD, Komise přijímá užitečnost stanovení ročních milníků pro sledování výkonnosti. Komise však podotýká, že některé programy v období 2014–2020 je nemají, nebo v případě sdíleného řízení dostatečné informace od orgánů členských států ohledně vykazovaných hodnot nejsou k dispozici. I v tomto případě je Komise v příslušných případech odhodlána zlepšit tuto situaci u finančních programů na období po roce 2020, pro něž bude podpora ze strany Parlamentu, Rady a členských států zásadní. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Co se týče podtitulu „Údaje některých programů neměly dostatečnou kvalitu“, Komise konstatuje, že dostupnost a kvalita údajů do značné míry závisí na povinnostech podávat zprávy, které vyplývají z legislativního procesu. Pokud údaje vykazují členské státy a orgány veřejné moci, Komise má omezenou schopnost ovlivňovat jejich kvalitu. Komise podotýká, že tři čtvrtiny ukazatelů měly nejnovější dostupné údaje. U některých programů budou údaje k dispozici až později během prováděcího období. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Komise bere doporučení Evropského parlamentu a Rady velmi vážně a ve svých zprávách o výkonnosti vždy předkládá nejnovější dostupné údaje. Jak již bylo uvedeno v systému výkonnosti, který je stejně složitý jako systém rozpočtu EU, a v souladu se stávajícím právním rámcem je obtížné získat plně aktuální údaje. Komise usiluje o to, aby ve svých zprávách předkládala co nejaktuálnější informace, přičemž připomíná, že to ve velké míře závisí na včasném a spolehlivém poskytování údajů členskými státy a dalšími třetími stranami. Komise rovněž poukazuje na to, že každé vykazování vždy poskytne jen stručnou představu o situaci v určitém okamžiku, neboť podkladové údaje jsou zřídka statické. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Komise uznává, že u ukazatelů existují určité, omezené problémy týkající se kvality údajů, ale zastává názor, že celkově je výkonnostní rámec spolehlivý. Komise rovněž zdůrazňuje svůj závazek zlepšit systém výkonnosti a podávání zpráv pro příští rozpočtový cyklus. |
| --- | --- |

3.33.

3.33 Druhá odrážka. Komise je odhodlána zajistit zlepšení kvality údajů, na nichž stojí hlavní ukazatele výkonnosti, včetně vykazovaných informací o patentových přihláškách a publikacích. To se odráží v oddíle „Horizon Dashboard – Přehled výsledků programu Horizont“, který je pravidelně aktualizován a je zveřejněn na internetovém portálu Financování & Příležitosti.

| 3.34. | Komise uznává, že některé cíle ukazatelů nemusí být dostatečně ambiciózní, ale zastává názor, že celkově je výkonnostní rámec spolehlivý. Komise rovněž zdůrazňuje svůj závazek zlepšit systém v příštím víceletém finančním rámci. |
| --- | --- |

3.34.

3.34 Druhý bod. Politickou prioritou, zejména pro Fond soudržnosti (vzhledem k železničnímu sektoru členských států, které jsou způsobilé pro tyto investice), byla rekonstrukce a modernizace železnic s cílem 2 829 km. Cíle pro nové železniční tratě financované z EFRR byly o něco vyšší než 580 km, ale stále činí pouze 14 % cíle pro rekonstruované a modernizované tratě.

| 3.35. | Komise uznává, že cíle některých ukazatelů u některých programů nemusí být dostatečně ambiciózní. Za účelem identifikace těchto ukazatelů a cílů je nezbytné podrobně posoudit význam a souvislosti ukazatelů. |
| --- | --- |

3.35.

Část 2 – Výsledky auditu výkonnosti Účetního dvora: hlavní závěry a doporučení

Okruhy 1a „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ a 1b – „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“

a)   Zvláštní zpráva č. 8/2018 – Podpora z EU pro produktivní investice v podnikání

| 3.38. | Komise konstatuje, že projekty, které Účetní dvůr kontroloval, obecně realizovaly plánované výstupy a že ve většině případů tyto výstupy stále existují a používají se.
  Ve srovnání s programovým obdobím 2000–2006 došlo v letech 2007–2013 k výraznému vývoji v přístupu řízení EU k otázce udržitelnosti investic. To se odráží nejen v konkrétních a posílených regulačních ustanoveních, ale také v důrazu kladeném na strategické plánování velkých projektů, jakož i v hodnoceních ex post Komise na úrovni programu u politiky soudržnosti.
  Pokud jde o dosažené výsledky, v době auditu Komise zdůraznila nedostatek údajů pro řadu projektů, u nichž byl proveden audit, spíše než převahu slabých či nestálých výsledků. |
| --- | --- |

3.38.

Ve srovnání s programovým obdobím 2000–2006 došlo v letech 2007–2013 k výraznému vývoji v přístupu řízení EU k otázce udržitelnosti investic. To se odráží nejen v konkrétních a posílených regulačních ustanoveních, ale také v důrazu kladeném na strategické plánování velkých projektů, jakož i v hodnoceních ex post Komise na úrovni programu u politiky soudržnosti.

Pokud jde o dosažené výsledky, v době auditu Komise zdůraznila nedostatek údajů pro řadu projektů, u nichž byl proveden audit, spíše než převahu slabých či nestálých výsledků.

3.39 První odrážka. Komise uvádí, že toto doporučení souvisí s procesem schvalování operačních programů v období po roce 2020.

b)   Zvláštní zpráva č. 9/2018 – Partnerství veřejného a soukromého sektoru v EU

3.40. a 3.41. Partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) jsou jedním z nástrojů, které mají členské státy a předkladatelé projektů k dispozici jakožto potenciální nástroj provádění politik. Komise přispívá ke sdílení osvědčených postupů, nabízí cílenou technickou pomoc, pravidelně analyzuje vnitrostátní rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru a poskytuje politická doporučení, jak je případně zlepšit („evropský semestr“). Nicméně pokud jde o evropský semestr a strategii Evropa 2020, neexistuje žádná konkrétní podpora pro intenzivnější využívání PPP. Pokud jde o odvětvové nástroje, Komise nemá právní základ k tomu, aby po členských státech mohla požadovat vyšší nebo nižší využívání PPP v porovnání s jinými metodami zadávání veřejných zakázek. V rámci sdíleného řízení evropských strukturálních a investičních fondů je využívání PPP ponecháno výlučně na uvážení členských států.

c)   Zvláštní zpráva č. 12/2018 – Širokopásmové připojení v členských státech EU

3.42. a 3.43. Komise sleduje cíle Digitální agendy v oblasti širokopásmového připojení a zveřejňuje příslušné údaje v indexu digitální ekonomiky a společnosti.

Komise vyzvala členské státy, aby přezkoumaly pokrok svých vnitrostátních plánů pro širokopásmové připojení a aktualizovaly je v časovém horizontu do roku 2025.

Komise připomíná, že konečnou odpovědnost za prosazování právního a regulatorního prostředí nesou vnitrostátní regulační orgány. Komise ve svém návrhu revidovaných předpisů EU o telekomunikacích (evropský kodex pro elektronické komunikace) navrhla posílená ustanovení o nezávislosti a regulačních kapacitách vnitrostátních regulačních orgánů, včetně dostupných zdrojů, pravomoci přímo ukládat sankce a harmonizaci minimálního seznamu úkolů.

V hospodářsky méně životaschopných oblastech Komise rovněž navrhla revidovaná pravidla v oblasti telekomunikací s cílem podpořit zavádění.

Komise kromě toho poskytuje členským státům pokyny pro uplatňování státní podpory na širokopásmové připojení a bude tak činit i nadále.

Komise zřídila Akční plán pro širokopásmové připojení na venkově, který se zaměřuje na problém širokopásmového připojení ve venkovských oblastech, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů prostřednictvím sítě poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení, cílených misí v členských státech, podrobnějšího monitorování vynakládání prostředků z ESI fondů na širokopásmové připojení a aktualizovaných pokynů pro investice do širokopásmového připojení.

d)   Zvláštní zpráva č. 17/2018 – Čerpání prostředků

| 3.44. | Komise připomíná, že datum přijetí legislativního rámce silně závisí na spolunormotvůrcích. Komise rovněž zdůrazňuje, že zatímco včasné přijetí právního rámce je důležité ve vztahu k zahájení provádění programu, existují rovněž další faktory, jako je pravidlo zrušení závazku, úroveň předběžného financování nebo požadavky na určení na období 2014–2020, které měly významný dopad na provádění.
  Komise s uspokojením konstatuje, že opatření, která přijala v úzké spolupráci s příslušnými programovými orgány, zejména prostřednictvím pracovní skupiny pro lepší provádění, vedla k výraznému nárůstu čerpání prostředků v období 2007–2013. Rovněž zdůraznila, že na základě výsledků hodnocení ex post programového období 2007–2013 a 7. zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti lze konstatovat, že výsledky politiky soudržnosti jsou celkově dobré. |
| --- | --- |

3.44.

Komise s uspokojením konstatuje, že opatření, která přijala v úzké spolupráci s příslušnými programovými orgány, zejména prostřednictvím pracovní skupiny pro lepší provádění, vedla k výraznému nárůstu čerpání prostředků v období 2007–2013. Rovněž zdůraznila, že na základě výsledků hodnocení ex post programového období 2007–2013 a 7. zprávy o hospodářské, sociální a územní soudržnosti lze konstatovat, že výsledky politiky soudržnosti jsou celkově dobré.

3.45 První odrážka. Komise pro období 2021–2027 předložila návrh nařízení o společných ustanoveních již 29. května 2018 (COM(2018) 375), tj. 30 měsíců před plánovaným začátkem období způsobilosti. Ještě před přijetím právního rámce spolunormotvůrcem zahájila neformální jednání o dohodách o partnerství s členskými státy.

3.45 Druhá odrážka. Útvary Komise i nadále poskytují členským státům významnou podporu, včetně technické pomoci a poradenských služeb, aby se zlepšila jejich schopnost využívat finanční prostředky a současně se zaměřily na dosahování výsledků.

Podrobné monitorování umožňuje vypracování akčních plánů přizpůsobených potřebám každého programu a sledování konkrétních zjištěných problémů s cílem zajistit trvalé provádění, a to bez jakéhokoli kompromisu ohledně poskytování výsledků.

e)   Zvláštní zpráva č. 30/2018 – Práva cestujících

3.47 První odrážka. Komise doporučení přijala.

3.47 Druhá odrážka Komise toto doporučení přijala vzhledem k tomu, že hraje důležitou úlohu při zvyšování informovanosti cestujících. Rovněž souhlasila s dalším posílením stávajících pokynů.

3.47 Třetí odrážka. Komise doporučení přijala a využije svého práva podnětu, aby se zamyslela nad zbývajícími problémy v oblasti prosazování a navrhla jejich řešení.

f)   Zvláštní zpráva č. 28/2018 – Horizont 2020

| 3.48. | Komise uvítala hodnocení EÚD týkající se programu Horizont 2020. Komise přijala všechna doporučení obsažená ve zprávě. Komise tedy tato doporučení provádí. |
| --- | --- |

3.48.

Okruh 2 „Přírodní zdroje“

3.51 První odrážka. Komise uznává, že projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů mají potenciál přispět k udržitelnému rozvoji venkova.

Domnívá se, že se již zabývala návrhem a udržitelností budoucí politiky v oblasti energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím nově přijatých právních předpisů: nového nařízení o správě energetické unie (nařízení (EU) 2018/1999), nařízení o LULUCF (nařízení (EU) 2018/841) a přepracovaného znění směrnice o obnovitelných zdrojích energie (směrnice (EU) 2018/2001).

Členské státy by v tomto rámci mohly při navrhování a dokončování svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zohlednit okolnosti a potřeby svých venkovských oblastí.

Při vytváření svých programů rozvoje venkova a dosahování rovnováhy mezi různými cíli jejich strategií rozvoje venkova si členské státy a regiony ponechávají možnost volby, zda bude potenciál EZFRV v tomto ohledu realizován.

3.51 Druhá odrážka. Komise se zavázala zohlednit veškeré dostupné důkazní informace o dosavadní výkonnosti politiky a použít tyto informace při analýze konkrétních řešení pro budoucnost v posouzení dopadů, o něž se opírá návrh Komise týkající se SZP po roce 2020. Komise se rovněž zavázala zvážit způsob, jak posoudit provádění typů intervencí, případně včetně podpory příjmů.

3.51 Třetí odrážka. Používání zjednodušeného vykazování nákladů má snížit administrativní zátěž pro orgány a příjemce. Zjednodušené vykazování nákladů by mělo vést ke stejným výsledkům jako běžné systémy náhrad, i když jednodušeji a rychleji. Komise souhlasila, že zváží způsoby, jak přejít na systémy, v jejichž rámci se budou náhrady zakládat na plnění politik.

3.52 Druhá odrážka. Komise posílila vazby mezi systémem podmíněnosti a dobrými životními podmínkami zvířat, zejména dalším sdílením osvědčených postupů s členskými státy a výsledků inspekcí podmíněnosti, jak doporučuje EÚD. K tomu došlo v rámci zasedání odborné skupiny pro podmíněnost, která byla uspořádána v roce 2018.

3.52 Pátá odrážka. Pokud jde o zvláštní zprávu č. 25/2018, výběr projektů (včetně stanovení prioritních projektů) přísluší členským státům. Pokud jde o ESI fondy, právní ustanovení, jimiž se tyto fondy řídí, nestanoví tuto úlohu Komise v rámci sdíleného řízení, co se týče stanovení kritérií pro výběr operací, vyhlašování výzev k podávání návrhů, hodnocení a výběru projektů pro financování. Organizace tohoto procesu je úlohou členských států. V návrhu Komise pro období 2021–2027 se toto nemění. Jako nezbytné podmínky (tzv. základní podmínky) pro podporu z EFRR/Fondu soudržnosti však Komise pro období 2021–2027 navrhla, aby investice do předcházení rizikům a řízení rizik byly v souladu s vnitrostátním nebo regionálním plánem řízení rizik katastrof. To je obdobný přístup jako v období 2014–2020, ale je posílený a umožňuje nahlížet na všechna rizika integrovaným způsobem.

Okruh 3 „Bezpečnost a občanství“ a okruh 4 „Globální Evropa“

a)   Zvláštní zpráva č. 7/2018 – Turecko

3.55 První odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Komise bere na vědomí cílové datum provedení a při plánování programu na rok 2018 zváží nové stanovení priorit v mezích politických pokynů.

Komise konstatuje, že pokrok v těchto citlivých oblastech nezávisí pouze na přidělených finančních prostředcích z NPP, ale především na politické vůli tureckých orgánů.

3.55 Druhá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.55 Třetí odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.55 Čtvrtá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.55 Pátá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

b)   Zvláštní zpráva č. 20/2018 – Africká struktura pro mír a bezpečnost (APSA)

| 3.56. | Podpora ze strany EU poskytovaná africké struktuře pro mír a bezpečnost, a to jak z hlediska kapacit, tak z hlediska finanční vlastnické odpovědnosti, přispěla k rozvoji této struktury, ačkoli očekávané výsledky nejsou dosahovány systematicky.
  Příspěvek na platy nebo jiné provozní náklady sám o sobě nepředstavuje problém, pokud souvisí s dosahováním výsledků a je součástí širší strategie podpory s jasnou strategií ústupu od angažovanosti. |
| --- | --- |

3.56.

Příspěvek na platy nebo jiné provozní náklady sám o sobě nepředstavuje problém, pokud souvisí s dosahováním výsledků a je součástí širší strategie podpory s jasnou strategií ústupu od angažovanosti.

3.57 První odrážka. Komise a ESVČ doporučení přijaly. Podpora ad hoc na provozní náklady však může být za určitých podmínek stále vhodná.

3.57 Druhá odrážka. Komise doporučení přijala.

c)   Zvláštní zpráva č. 27/2018 – Nástroj pro uprchlíky v Turecku

3.59 První odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Komise se domnívá, že podpora podobného druhu činností prostřednictvím paralelních nástrojů umožnila doplňkovost a nevedla k žádnému zdvojování ani překrývání, a umožnila Komisi urychlit její reakce, neboť různé nástroje byly mobilizovány v různých okamžicích.

3.59 Druhá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.59 Třetí odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.59 Čtvrtá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Komise konstatuje, že provádění tohoto doporučení nezávisí výlučně na Komisi, ale také na ochotě partnerů tyto podmínky přijmout.

3.59 Pátá odrážka Komise toto doporučení přijala.

Navzdory nedostatečnému přístupu ke jménům příjemců partneři vytvořili spolehlivé kontrolní mechanismy. Partneři, jakož i Komise se budou i nadále u turecké vlády zasazovat o lepší přístup k primárním údajům s řádným přihlédnutím k právnímu rámci.

3.59 Šestá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Komise bude pokračovat v jednáních s tureckými orgány o této otázce s cílem zajistit plný přístup k údajům pro partnery provádějící nástroj s řádným přihlédnutím k právnímu rámci.

Komise konstatuje, že cílem nástroje není koordinovat veškerou pomoc EU poskytovanou uprchlíkům v Turecku; jeho mandát z hlediska sledování a podávání zpráv se vztahuje pouze na pomoc v rámci nástroje. Komise již v samostatném kontextu připravuje souhrnnou zprávu o provádění financování v souvislosti s migrační krizí, která doplní specifické podávání zpráv v rámci tohoto nástroje.

d)   Zvláštní zpráva č. 32/2018 – Svěřenský fond pro Afriku (EUTF)

| 3.60. | Svěřenský fond EU pro Afriku byl navržen jako prováděcí nástroj s pružnými cíli proto, aby mohl reagovat na potřeby a nově vznikající problémy, které se objevují v důsledku komplexních krizí různé povahy, jež se dotýkají tří regionů. |
| --- | --- |

3.60.

3.61 První odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.61 Druhá odrážka. Komise toto doporučení částečně přijala.

3.61 Třetí odrážka. Komise toto doporučení přijala.

3.61 Čtvrtá odrážka. Komise toto doporučení přijala.

Okruh 5 „Správa“

a)   Zvláštní zpráva č. 34/2018 – Kancelářské prostory orgánů EU

3.64 První odrážka. Pokud jde o strategie v oblasti nemovitostí, hlavní zásady politiky Komise v oblasti nemovitostí uvedené ve sdělení KOM(2007) 501 jsou do značné míry stále aktuální (2).

Komise doporučení přijala pouze částečně vzhledem k tomu, že plánovací dokumenty (MAPF a pracovní dokument o budovách, které jsou připojeny k návrhu rozpočtu) již jsou každoročně aktualizovány.

3.64 Druhá odrážka. Komise doporučení nepřijala, ale zhodnotí prostor pro zlepšení.

Komise by každoročně mohla poskytnout informace o zálohách, které by byly vyplaceny na různé projekty, a to v pracovním dokumentu o budovách, který je připojen k návrhu rozpočtu.

3.64 Třetí odrážka. Komise doporučení přijala částečně, neboť se domnívá, že požadovaný postup řízení budov je již zaveden. To může být znovu posouzeno v polovině období.

3.64 Čtvrtá odrážka. Komise doporučení přijala a ráda by zdůraznila, že v záležitostech týkajících se nemovitostí různá velikost, potřeby a umístění jednotlivých institucí vedou ke specifickým rysům, které mohou mít významný vliv na výsledky srovnání.

Zprávy o „Fungujícím jednotném trhu a udržitelné měnové unii“

b)   Zvláštní zpráva č. 3/2018 – Audit postupu při makroekonomické nerovnováze

| 3.68. | Komise celkově považuje provádění postupu při makroekonomické nerovnováze za pozitivní. Účetní dvůr provedl průzkum mezi členy Výboru pro hospodářskou politiku a pouze asi 10 % z nich považuje postup při makroekonomické nerovnováze za neúčinný. Za účelem zvýšení transparentnosti Komise v přehledu o postupu při makroekonomické nerovnováze zveřejnila zásady, které se používají k identifikaci a posouzení nerovnováhy, a rovněž zavedla vzorce pro hodnocení v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze v hloubkových přezkumech. Pokud jde o profil analýzy Komise, závěry hloubkového přezkumu jsou uvedeny ve sdělení Komise, které doprovází hloubkové přezkumy, a nikoli v samotných hloubkových přezkumech, protože podle nařízení musí zohlednit obecné souvislosti. A konečně, prvotní identifikace nerovnováhy není koncipována jako systém včasného varování, a proto je založena na proměnných vysoce kvalitních údajů. Hloubková analýza Komise však využívá nejnovější makroekonomické prognózy, které již ze své podstaty zohledňují obecné tržní podmínky, včetně možných vnitrostátních podmínek odrážejících nákazu zvenčí. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Komise většinu doporučení EÚD přijímá a je odhodlána je provádět. Mnoho doporučení obsažených ve zprávě se ve skutečnosti zaměřuje na posílení a zlepšení aspektů postupu při makroekonomické nerovnováze, jimiž se Komise již zabývá. |
| --- | --- |

3.69.

c)   Zvláštní zpráva č. 18/2018 – Je naplňován hlavní cíl preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu?

| 3.70. | Komise právě provádí ta doporučení, která přijala. Rada vydala závěry ke zprávě v prosinci 2018 a vyzvala Komisi, aby zvážila zjištění a doporučení EÚD a do dvou let podala Radě zprávu. Komise tuto lhůtu přijala. |
| --- | --- |

3.70.

3.71 První odrážka. Komise přezkoumala parametry matice požadavků jako součást širšího přezkumu flexibility v rámci Paktu o stabilitě a růstu, který byl zveřejněn v květnu 2018. Komise nepřijala doporučení zabývat se kumulativními účinky povolených odchylek, neboť nařízení (ES) č. 1466/97 konkrétně stanoví přípustnou odchylku ve výši 0,25 % HDP a Komise nemůže v tomto ohledu stanovit omezení.

3.71 Druhá odrážka. Komise nepřijala doporučení uvedená v této větě, tj. doporučení 2 písm. a) a 2 písm. b). Dočasná odchylka v rámci doložky o strukturální reformě není přímo spojena se skutečnými rozpočtovými náklady na reformu, protože některé velmi prospěšné strukturální reformy ne vždy vytvářejí značné přímé rozpočtové náklady, přičemž s těmito reformami jsou spojené značné ekonomické nebo politické náklady. V takových případech by přímé propojení dočasné odchylky s rozpočtovými náklady účinně rušil pobídkový záměr doložky. Komise rovněž nepřijala doporučení přerušit investiční doložku v její současné podobě, neboť se domnívá, že je důležitým prvkem balíčku flexibility, který byl zaveden v roce 2015.

3.71 Třetí odrážka. Komise tyto otázky přezkoumá v rámci svého nadcházejícího přezkumu právních předpisů týkajících se balíčku dvou právních předpisů a balíčku šesti právních předpisů. Parametry matice požadavků již stanoví vyšší požadavky pro silněji zadlužené členské státy.

3.71 Čtvrtá odrážka. Komise tato doporučení provedla s dostatečným předstihem před nedávným zveřejněním svého jarního balíčku na rok 2019.

Část 3 – Kontroly opatření v návaznosti na předchozí doporučení

| 3.75. | Jedenáct doporučení, která nejsou realizována vůbec, Komise nepřijala. |
| --- | --- |

3.75.

Závěry a doporučení

Závěry

| 3.79. | Výkonnost není ve většině případů lineární v průběhu času, ale během provádění se jen pomalu rozbíhá. Vzhledem k tomu a k pozdnímu zahájení některých programů se Komise domnívá, že celkově je pokrok na dobré cestě. Komise souhlasí s tím, že je nezbytné velmi pečlivě sledovat pokrok při provádění a přijmout nezbytná opatření v případě nedostatků. Komise zastává názor, že proces agregace výkonnosti vyplývající z ukazatelů do programů a okruhů má svá omezení. Komise u jednotlivých programů záměrně nespočítala průměrnou vzdálenost od cíle. Jediný údaj nemůže plně zachytit složitost, která je spojena s vynakládáním desítek miliard eur. |
| --- | --- |

3.79.

| 3.80. | OECD (3)
  označila současný výkonnostní rámec pro rozpočet EU za nejlepší ve své třídě. Komise předložila návrhy na jeho další zlepšení v rámci budoucího víceletého finančního rámce. Existuje však mnoho výzev spojených se shromažďováním a přenosem údajů, zejména pokud jde o programy v rámci sdíleného řízení. Tyto a další faktory, včetně víceleté povahy programů, způsobují, že vykazování plnění evropského rozpočtu je náročným úkolem.







  a) | První odrážka: Ukazatele výkonnosti pro finanční programy EU jsou definovány v právních aktech, na nichž jsou tyto programy založeny. Komise souhlasí s tím, že ukazatele výsledků a dopadu jsou důležité pro měření výkonnosti. Mezi jednotlivými typy ukazatelů je nezbytná rovnováha.

  Druhá odrážka: Komise souhlasí s tím, že všechny ukazatele by měly pomoci měřit dosažené výsledky rozpočtu EU.

  Třetí odrážka: Vždy je třeba zvážit kompromis mezi taxativním seznamem ukazatelů zahrnujících všechny aspekty cílů a předpokládanými zdroji. |
| --- | --- | --- |

3.80.

a)

První odrážka: Ukazatele výkonnosti pro finanční programy EU jsou definovány v právních aktech, na nichž jsou tyto programy založeny. Komise souhlasí s tím, že ukazatele výsledků a dopadu jsou důležité pro měření výkonnosti. Mezi jednotlivými typy ukazatelů je nezbytná rovnováha.

Druhá odrážka: Komise souhlasí s tím, že všechny ukazatele by měly pomoci měřit dosažené výsledky rozpočtu EU.

Třetí odrážka: Vždy je třeba zvážit kompromis mezi taxativním seznamem ukazatelů zahrnujících všechny aspekty cílů a předpokládanými zdroji.

| b) | První odrážka: Komise neustále zlepšuje podávání zpráv o výkonnosti, přičemž se rovněž opírá o členské státy a další vykazující subjekty. Ve své analýze souboru údajů, která byla k dispozici v březnu 2019, Komise zjistila, že 63 % ukazatelů má „úplné informace o výkonnosti“, což znamená údaje, výchozí stav a cíl, což Komise považuje za přiměřené. Pokud jde o výkonnostní rámec výdajových programů na období po roce 2020, Komise nyní zahájila rozsáhlý projekt, jehož cílem je zajistit, aby byly tyto základní informace o výkonnosti stanoveny pro programy konzistentním způsobem a v souladu s dohodnutým rozvrhem. |
| --- | --- |

b)

První odrážka: Komise neustále zlepšuje podávání zpráv o výkonnosti, přičemž se rovněž opírá o členské státy a další vykazující subjekty. Ve své analýze souboru údajů, která byla k dispozici v březnu 2019, Komise zjistila, že 63 % ukazatelů má „úplné informace o výkonnosti“, což znamená údaje, výchozí stav a cíl, což Komise považuje za přiměřené. Pokud jde o výkonnostní rámec výdajových programů na období po roce 2020, Komise nyní zahájila rozsáhlý projekt, jehož cílem je zajistit, aby byly tyto základní informace o výkonnosti stanoveny pro programy konzistentním způsobem a v souladu s dohodnutým rozvrhem.

| c) | První odrážka: Dostupnost a kvalita údajů do značné míry závisí na povinnostech podávat zprávy, které vyplývají z legislativního procesu. Pokud údaje vykazují členské státy a orgány veřejné moci, Komise má omezenou schopnost ovlivňovat jejich kvalitu. Komise podotýká, že tři čtvrtiny ukazatelů měly nejnovější dostupné údaje. U některých programů budou údaje k dispozici až později během prováděcího období. |
| --- | --- |

c)

První odrážka: Dostupnost a kvalita údajů do značné míry závisí na povinnostech podávat zprávy, které vyplývají z legislativního procesu. Pokud údaje vykazují členské státy a orgány veřejné moci, Komise má omezenou schopnost ovlivňovat jejich kvalitu. Komise podotýká, že tři čtvrtiny ukazatelů měly nejnovější dostupné údaje. U některých programů budou údaje k dispozici až později během prováděcího období.

| d) | První odrážka: Komise uznává, že některé cíle ukazatelů nemusí být dostatečně ambiciózní, ale zastává názor, že celkově je výkonnostní rámec spolehlivý. Komise rovněž zdůrazňuje svůj závazek zlepšovat systém v příštím víceletém finančním rámci. |
| --- | --- |

d)

První odrážka: Komise uznává, že některé cíle ukazatelů nemusí být dostatečně ambiciózní, ale zastává názor, že celkově je výkonnostní rámec spolehlivý. Komise rovněž zdůrazňuje svůj závazek zlepšovat systém v příštím víceletém finančním rámci.

| 3.81. | Komise souhlasí s Účetním dvorem v tom, že dostupnost údajů lze zlepšit. Komise se však domnívá, že je třeba dosáhnout rovnováhy mezi různými typy ukazatelů, ale neexistuje žádný konkrétní podíl vstupních a výstupních ukazatelů, který automaticky představuje nedostatek (viz odpověď Komise k bodu 3.23). Skutečnost, že pokrok nelze vypočítat, souvisí jak s dostupností údajů, tak s tím, jak jsou dostupné údaje používány k výpočtu tohoto pokroku (viz odpověď Komise na bod 3.28). I když cíle některých ukazatelů v některých programech mohou být málo ambiciózní, ve většině případů není jednoduché je identifikovat (viz odpověď Komise k bodu 3.35). |
| --- | --- |

3.81.

Doporučení

Doporučení 3.1 (Ukazatele v programových prohlášeních)

Komise doporučení přijímá. Komise je podle finančního nařízení povinna v programovém prohlášení informovat o všech ukazatelích stanovených v právních základech výdajových programů, jak bylo dohodnuto Evropským parlamentem a Radou na základě návrhů Komise.

| a) | Komise se domnívá, že pro sledování a hodnocení výkonnosti je nezbytná přiměřená rovnováha mezi jednotlivými typy ukazatelů a tato rovnováha by měla odrážet specifika jednotlivých programů. |
| --- | --- |

a)

Doporučení 3.2 (Výkonnostní rámce pro programy)

Komise toto doporučení přijímá. Komise podotýká, že bude nezbytné použít omezený počet ukazatelů, u nichž není smysluplné kvantitativně definovat výchozí stavy, milníky nebo cíle.

| d) | Komise poznamenává, že musí zohlednit aspekty proveditelnosti a nákladové aspekty, jakož i skutečnost, že to vyžaduje odpovídající závazek zejména členských států a příjemců, pokud jde o předkládání vysoce kvalitních údajů včas. |
| --- | --- |

d)

Doporučení 3.3 (Včasné informace pro ukazatele výkonnosti)

Komise doporučení přijímá. Komise poznamenává, že musí zohlednit aspekty proveditelnosti a nákladové aspekty, jakož i skutečnost, že to vyžaduje odpovídající závazek zejména členských států a příjemců, pokud jde o předkládání vysoce kvalitních údajů včas.

Doporučení 3.4 (Dokumentace cílů)

Komise doporučení přijímá.

Doporučení 3.5 (Zlepšení přehledu výkonnosti programů)

Komise doporučení přijímá.

| a) | Komise se domnívá, že bude schopna provést tuto část doporučení až na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027. |
| --- | --- |

a)

Příloha 3.3 – Podrobné informace o stavu realizace doporučení z roku 2015 podle jednotlivých zpráv

Zvláštní zpráva č. 1/2015: Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost

Odpověď na bod 52, doporučení 1 písm. a): Komise konstatuje, že toto doporučení bylo určeno členským státům.

Odpověď na bod 54, doporučení 2 písm. a): Komise přijala opatření, která byla možná v časovém rámci stanoveném pro realizaci doporučení, a považuje jej za provedené. Posoudila situaci v odvětví vnitrozemské plavby prostřednictvím zvláštní analýzy pozorování trhu. K revizi samotné strategie dojde v obecnějším kontextu revize rámce TEN-T (viz doporučení 2 písm. c) níže).

Odpověď na bod 54, doporučení 2 písm. c): Tato akce bude dokončena spolu s revizí nařízení o TEN-T plánovanou do 31. prosince 2023.

Zvláštní zpráva č. 2/2015: Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod

Odpověď na bod 108, doporučení 1 písm. a): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 110, doporučení 2 písm. a): Komise v plném rozsahu realizovala tu část doporučení 2 písm. a), kterou přijala. U většiny zatížení odpadními vodami (všechny aglomerace s PE nad 2 000) se vykazují finanční informace. Zprávy nepodávají pouze aglomerace s PE nižším než 2 000 PE. Je to z těchto důvodů: a) další neodůvodněná administrativní zátěž, b) zvýšilo by to zpoždění v podávání zpráv (EÚD jinde doporučuje snížení zpoždění při podávání zpráv), c) ve směrnici není uvedena žádná výslovná povinnost podávat zprávy.

Odpověď na bod 115, doporučení 3 písm. a): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 115, doporučení 3 písm. b): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 115, doporučení 3 písm. c): Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu.

Odpověď na bod 115, doporučení 3 písm. d): Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise doporučená opatření přijala.

Na programové období 2014–2020 jsou požadavky na podávání zpráv o finančních nástrojích stanoveny v článku 46 nařízení o společných ustanoveních (nařízení (EU) č. 1303/2013) a v příloze I prováděcího nařízení Komise (EU) č. 821/2014. Ta stanoví vzor pro podávání zpráv o finančních nástrojích. V oddíle VIII vzoru pro podávání zpráv musí členské státy poskytnout informace o výši jiných příspěvků mimo evropské strukturální a investiční fondy, které byly získány pomocí finančních nástrojů, včetně veřejných a/nebo soukromých příspěvků, které jsou uvedeny v dohodách o financování a jsou placeny na úrovni konečných příjemců.

Odpověď na bod 117, doporučení 4 písm. a): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 117, doporučení 4 písm. b): Toto doporučení je částečně realizováno.

Odpověď na bod 119, doporučení 5 písm. b): Komise toto doporučení nepřijala.

Zvláštní zpráva č. 3/2015: Systém záruk pro mladé lidi: první kroky jsou za námi, ale rizika související s jeho uplatňováním na nás teprve čekají

Odpověď na bod 89, doporučení 1: Toto doporučení je určeno členským státům.

Zvláštní zpráva č. 4/2015: Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova?

Odpověď na bod 90, doporučení 1: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu. V rámci zásady sdíleného řízení členské státy ve svých programech rozvoje venkova popisují, jak bude technická pomoc využívána, a jsou schopny celkově posoudit, jak je prováděna.

Dále je třeba zdůraznit, že ukazatele pro sledování poskytují pouze část informací potřebných pro hodnocení a že hodnocení přesahuje analýzu údajů monitorovacích tabulek. Otázky společného hodnocení pro rozvoj venkova, které jsou uvedeny v příloze V prováděcího nařízení Komise (EU) č. 808/2014, zahrnují otázku 20: „Do jaké míry přispěla technická pomoc k dosažení cílů stanovených v článku 59 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013?“

Očekává se, že hodnocení ex post programů rozvoje venkova bude připraveno a předloženo Komisi do prosince 2024.

Odpověď na bod 90, doporučení 2: Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 93, doporučení 4: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu. Monitorovací tabulka B2.3 u podpory technické pomoci – kromě celostátní sítě pro venkov – rozlišuje celkové veřejné výdaje na správní náklady a další náklady, včetně nákladů na studie a školení. Obecně platí, že definice dodatečných ukazatelů, které mají členské státy a regiony vybírat, musí udržovat správnou rovnováhu mezi přidanou hodnotou na jedné straně a administrativní zátěží na straně druhé. Proto je množství podrobných informací shromážděných na této úrovni záměrně omezeno.

Komise není schopna předložit předběžné důkazní informace o případných výsledcích hodnotících otázek. V rámci sdíleného řízení se hodnocení programů rozvoje venkova provádí na úrovni členských států nebo regionů v souladu se společným přístupem k hodnocení stanoveným v článku 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 808/2014.

Zvláštní zpráva č. 5/2015: Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?

Odpověď na bod 100, doporučení 3: Spolunormotvůrci neposkytli právní požadavky na stanovení cílů pro revolvingové účinky. Důvodem je skutečnost, že revolvingová povaha spojená s každým finančním nástrojem je pro každý nástroj a jeho podobu specifická. Závisí rovněž na vnějších faktorech, jako je tržní poptávka a hospodářský rozvoj. Obdobně Komise poskytla pouze dodatečná prováděcí pravidla týkající se revolvingu ve svých prováděcích nařízeních (EU) č. 964/2014 a (EU) 2016/1157, která jsou uvedena v oddílech o úvěrové politice. Právní rámec a prováděcí pravidla mohou stanovit pouze zásady pro stanovení cílů a pro řízení zdrojů vyplacených zpět.

Zejména cílové objemy úvěrů a rozpětí úrokových sazeb nelze předem stanovit na úrovni EU s předem stanovenými cíli. Lze je posoudit pouze případ od případu v rámci předběžného posouzení každého finančního nástroje (v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1303/2013) a zohlední se při určování povahy nástroje (revolvingový či nerevolvingový nástroj). Aspekt finanční páky je třeba posoudit i v průběhu procesu předběžného posouzení. Zdroje zaplacené zpět do finančního nástroje se buď znovu použijí v rámci téhož finančního nástroje (revolving v rámci téhož finančního nástroje), nebo se po zaplacení zpět řídicímu orgánu nebo fondu či fondům použijí v souladu s článkem 44 (na stejný cíl, který byl stanoven před koncem období způsobilosti) a článkem 45 (v souladu s cílem programu po skončení období způsobilosti) nařízení (EU) č. 1303/2013.

Těmito ustanoveními, která byla pozměněna ve finančním nařízení (nařízení (EU, Euratom) 2018/1046), považuje Komise doporučení za realizované s výjimkou cílů, které lze definovat pouze při předběžném posouzení jednotlivých finančních nástrojů a které Komise nemůže stanovit horizontálně.

Zvláštní zpráva č. 8/2015: Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů?

Odpověď na bod 68, doporučení 1: Pokud jde o přetrvávající nedostatky uvedené EÚD v příloze 3.4, je třeba poznamenat, že zahrnutí specifických ukazatelů do operačního programu je pro řídicí orgány nepovinné. Nařízení však předpokládá povinný společný ukazatel výstupu týkající se subjektů (nařízení (EU) č. 1304/2013, příloha I bod 2).

Odpověď na bod 72, doporučení 4: Komise toto doporučení nepřijala.

Zvláštní zpráva č. 9/2015: Podpora, kterou EU poskytuje na boj proti mučení a za zrušení trestu smrti

Odpověď na bod 55, doporučení 4: I když Komise souhlasí se závěrem EÚD, že toto doporučení nebylo realizováno, znovu opakuje, že toto doporučení nepřijímá.

Odpověď na bod 56, doporučení 6: I když Komise souhlasí se závěrem EÚD, že toto doporučení nebylo realizováno, znovu opakuje, že toto doporučení nepřijímá.

Zvláštní zpráva č. 12/2015: Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství

Odpověď na bod 94, doporučení 1 písm. b): Doporučení EÚD se považuje za realizované v plném rozsahu. Existují různé metody, jak provádět opakující se analýzu potřeb v oblasti odborné přípravy, a nejvhodnější přístup závisí na koncepci příslušného zemědělského znalostního a inovačního systému (AKIS), který se v jednotlivých členských státech liší. Proto může dokumentace k opatření popsat nejúčinnější způsob provádění tohoto posouzení potřeb pouze obecně.

Komise se domnívá, že dokumentace k opatření, kterou aktualizovala, poskytuje přiměřený stupeň podrobnosti a je dostačující k tomu, aby členským státům poskytla vodítka k provádění opakovaného posouzení potřeb.

Odpověď na bod 94, doporučení 1 písm. d): Doporučení EÚD se považuje za realizované v plném rozsahu. Doplnění všech opatření pro rozvoj venkova do programů venkova se schválí pouze v případě, že členský stát prokáže základní strategickou potřebu. Tato potřeba by byla patrná ze strategie programu rozvoje venkova, která je založena na analýze SWOT a z toho vyplývajícího posouzení potřeb, které každý členský stát musel provést na začátku programového období rozvoje venkova.

V rámci výročních přezkumných jednání a monitorovacích výborů se hodnotí „výroční zprávy o provádění“, které podávají zprávy o pokroku při provádění všech programovaných opatření programů rozvoje venkova. V případě potíží s prováděním nebo zpoždění se situace analyzuje a usiluje se o to, aby byla přijata nápravná opatření.

Odpověď na bod 96, doporučení 2 písm. b): Doporučení EÚD týkající se pokynů a zadávání veřejných zakázek včetně informací o interním plnění je považováno za realizované v plném rozsahu.

Pokud jde o monitorování postupů členských států prostřednictvím schvalování souladu, viz odpověď Komise na doporučení 5 v souvislosti se zvláštní zprávou č. 12/2015.

Odpověď na bod 98, doporučení 3 písm. a): Doporučení EÚD se považuje za realizované v plném rozsahu. Komise poskytuje pokyny, které slouží jako dokument k objasnění určitých právních výkladů a k šíření příkladů osvědčených postupů provádění práva EU mezi členskými státy.

Otázka přiměřenosti nákladů je pravidelně projednávána s členskými státy v různých souvislostech: poslední událostí byl seminář o míře chyb, který se uskutečnil v červnu 2018 a během něhož se diskutovalo o aspektech přiměřenosti nákladů a využití zjednodušeného vykazování nákladů.

Na žádost členských států mohou být uspořádána školení a na toto téma jich bylo uspořádáno již několik. Rovněž je třeba poznamenat, že využívání zjednodušeného vykazování nákladů se v průběhu provádění programů rozvoje venkova výrazně zvyšuje, což znamená, že posouzení přiměřenosti nákladů členské státy používají méně často.

Odpověď na bod 98, doporučení 3 písm. b): Doporučení EÚD se považuje za realizované v plném rozsahu. Článek 51 nařízení (EU) č. 1303/2013 vyžaduje, aby se výroční přezkumná jednání Komise a jednotlivých členských států v letech 2017 a 2019 vztahovala na všechny programy. Tato přezkumná jednání zohlední zprávy o pokroku při provádění dohody o partnerství. Tato zpráva mimo jiné obsahuje informace o provádění mechanismů pro zajištění koordinace mezi evropskými strukturálními a investičními fondy a dalšími unijními a vnitrostátními nástroji financování a s Evropskou investiční bankou. Tato přezkumná jednání představují další prostředky k zajištění doplňkovosti a synergií mezi programy evropských strukturálních a investičních fondů v daném členském státě a poskytují základ pro případné zavedení zlepšení.

Odpověď na bod 100, doporučení 4 písm. b): Komise i nadále zastává názor, že není odpovědná za monitorování toho, zda jsou zavedeny systémy zpětné vazby s cílem zlepšit nadcházející školení.

Pokud jde o spolehlivé informace o kvalitě a účinnosti služeb v oblasti předávání znalostí a poradenství, příloha V prováděcího nařízení (EU) č. 808/2014 stanoví společné hodnotící otázky pro rozvoj venkova: Hodnotící otázka 1, která se týká prioritní oblasti 1 A, zní takto: „Do jaké míry podpořily intervence programu rozvoje venkova inovace, spolupráci a rozvoj znalostní základny ve venkovských oblastech?“ Tato hodnotící otázka bude zodpovězena v rozšířené výroční zprávě o provádění předložené v roce 2019 a v hodnocení ex post.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Odpověď na bod 102, doporučení 5: Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Pokud jde o audity v oblasti předávání znalostí a inovací, které nebyly v praxi provedeny, ty byly naplánovány ve víceletém pracovním programu na období 2016–2019 pro rok n + 2, tj. pro období 2018–2019. V návaznosti na nové centrální posouzení rizik, které bylo provedeno v roce 2017, bylo jejich hodnocení rizik nižší kvůli nižším výdajům a vzhledem k dostupným zdrojům bylo rozhodnuto vzít v úvahu další audity (s vyšším rizikem a vyššími výdaji).

Po zvláštní zprávě se rizikový profil v oblasti auditu zvýšil. V důsledku toho GŘ AGRI vybralo a provedlo pět auditů (AT, DK, FR, IT, SE). Je třeba si uvědomit, že vzhledem k tomu, že výdaje jsou velmi nízké, je počet vybraných transakcí stále omezený, i když v analýze rizik bylo provedeno zvýšení rizikového faktoru v oblasti auditu.

Kromě toho se v rámci nového auditního přístupu, který GŘ AGRI provádí od července 2018, pozornost zaměřuje na práci certifikačního subjektu u všech opatření, na něž se nevztahuje IACS, včetně opatření týkajících se předávání znalostí a inovací. Pokud je takové opatření ve vzorku 1 certifikačního subjektu, vybere jej rovněž GŘ AGRI ve svém auditu.

Zvláštní zpráva č. 13/2015: Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT

Odpověď na bod 58, doporučení 1: Toto doporučení Komise v roce 2015 částečně přijala, neboť vyčlenění rozpočtu na provádění akčního plánu FLEGT je možné pouze u tematických programů/rozpočtových položek. Pro období 2014–2020 vyčlenila Komise na provádění akčního plánu FLEGT 145 milionů EUR v rámci tematického programu „rozpočtová položka“ a vypracovala roční akční plány, v nichž jsou podrobně popsány akční oblasti akčního plánu FLEGT, které mají být financovány.

Zvláštní zpráva č. 16/2015: Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí

Odpověď na bod 117, doporučení 3: Komise se domnívá, že doporučení je realizováno v plném rozsahu rozšířením regulačního rámce a vytvořením platformy.

Odpověď na bod 123, doporučení 7 písm. b): Komise doporučení částečně přijala a u přijatých prvků přijala požadované opatření.

Odpověď na bod 126, doporučení 9: Komise doporučení nepřijala. Přijala však opatření, která byla považována za nezbytná pro řešení základních otázek.

Zvláštní zpráva č. 17/2015: Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný

Odpověď na bod 84, doporučení 2 písm. a): Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, aby zkoumání možností ke zlepšení výsledků bylo běžnou standardní praxí. Komise přezkoumává každou žádost o změnu programu, ať již v důsledku potřeby začlenit nové finanční prostředky, či nikoli, zejména s cílem dosáhnout lepších výsledků, a vede obsáhlé diskuze s členskými státy. Komise se dosud nechopila iniciativy navrhnout nové změny, jelikož by to bylo zbytečné a vysoce neefektivní.

Odpověď na bod 84, doporučení 2 písm. b): Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, že takové hodnocení proběhlo s řádnou péčí a vždy bylo běžnou praxí. Podávání zpráv o každém detailu procesu posuzování, o prvcích, které jsou vyžadovány nařízeními a které vždy byly běžnou praxí, je považováno za zbytečné a neúčinné, a proto nejsou k dispozici podrobné informace o kontrolních seznamech.

Odpověď na bod 84, doporučení 2 písm. c): Komise trvá na tom, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu do té míry, do jaké je stále relevantní. Toto doporučení ztratilo v období 2014–2020 význam, neboť výroční zprávy o provádění již nejsou považovány za způsob sdělování podrobných, ale pouze souhrnných informací. Komise trvá na tom, aby byly prostřednictvím výročních zpráv o provádění poskytnuty dostatečné relevantní informace a aby byly podrobnější informace poskytovány jinými způsoby podávání zpráv (např. hodnotícími zprávami; prostřednictvím technických jednání a monitorovacích výborů, jejichž diskuze se odrážejí v zápisech a poznámkách ke spisu).

Odpověď na bod 86, doporučení 3: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, aby byly jako běžný postup prováděny systematické kontroly věrohodnosti a spolehlivosti. Existují důkazní informace o tom, že se jedná o běžný postup (pokyny od oddělení pro hodnocení a koordinační jednotky ESF; kontrolní seznamy pro přijímání zpráv). Dokumentace každé provedené kontroly by byla zbytečná a neefektivní.

Zvláštní zpráva č. 20/2015: Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství

Odpověď na bod 74, doporučení 1 písm. a): Podle článku 75 nařízení (EU) č. 1305/2013 předloží členské státy Komisi na konci června 2019 rozšířenou výroční zprávu o provádění za rok 2018. Teprve v té době bude mít Komise možnost dokončit příslušné monitorování.

Odpověď na bod 77, doporučení 3 písm. a): Komise se domnívá, že toto doporučení je realizováno, neboť požadované opatření, které členským státům doporučovalo stanovit další ukazatele, bylo provedeno. Komise monitoruje provádění programů rozvoje venkova prostřednictvím souboru společných ukazatelů kontextu, výsledků a výstupů v rámci společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020.

Hodnocení jsou prováděna členskými státy/jménem členských států, přičemž souhrn těchto hodnocení je proveden na úrovni EU a odpovídají za něj útvary Komise. Povinné prvky společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020 obsažené v prováděcím aktu obsahují seznam ukazatelů, které se mají použít ke sledování provádění politiky. Nad rámec těchto ukazatelů Komise může členským státům pouze poradit/členské státy podpořit, aby stanovily dodatečné ukazatele.

Doporučení „doporučit těm členským státům, v nichž je podpora neproduktivních investic významná, aby vymezily konkrétní ukazatele výsledků pro typy neproduktivních investic, které jsou financovány nejčastěji“, bylo dosaženo prostřednictvím pokynů „Posuzování výsledků programů rozvoje venkova: Jak se připravit na podávání zpráv o hodnocení v roce 2017“.

Komise nemůže uložit členským státům povinnost stanovit tyto dodatečné ukazatele, jelikož sahají nad rámec povinných prvků rámce společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020.

Odpověď na bod 81, doporučení 5 písm. b): Ředitelství GŘ AGRI pro věrohodnost a audit bude i nadále zahrnovat zjištění EÚD do svých přípravných prací pro víceletý pracovní program. Zjištění EÚD patří mezi standardní kritéria používaná při stanovování pracovního programu.

Zvláštní zpráva č. 23/2015: Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno

Odpověď na bod 172, doporučení 1 písm. d): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 172, doporučení 1 písm. e): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 172, doporučení 1 f): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 182, doporučení 2 písm. b): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 182, doporučení 2 písm. c): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 182, doporučení 2 písm. d): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 191, doporučení 3 písm. b): Komise toto doporučení nepřijala.

Odpověď na bod 191, doporučení 3 písm. e): Předpokládá se další práce a očekává se, že toto doporučení bude realizováno v plném rozsahu do konce roku 2020.

Odpověď na bod 191, doporučení 3 písm. f): Toto doporučení je určeno členským státům.

Odpověď na bod 191, doporučení 3 písm. g): Toto doporučení je určeno členským státům.

Zvláštní zpráva č. 24/2015: Boj s podvody v oblasti DPH: jsou nutná další opatření

Odpověď na bod 116, doporučení 6: Komise toto doporučení nepřijala. Doporučení bylo předstiženo návrhem Komise na „konečný systém DPH“, který v současné době projednává Rada; přepracovává se v něm stávající systém DPH pro obchod v rámci EU a zahrnuje nová pravidla týkající se povinnosti podávat zprávy.

Odpověď na bod 117, doporučení 7: Komise toto doporučení nepřijala. Odvětvový mechanismus přenesení daňové povinnosti jako opatření proti podvodům je nepovinný a je zaměřen především na konkrétní vnitrostátní problémy s podvody. Návrh Komise na „konečný systém DPH“, který v současné době projednává Rada, předpokládá zrušení odvětvového přenesení daňové povinnosti (pokud jde o zboží v první fázi), neboť se strukturálně zabývá příčinou problému s podvody v rámci EU.

Zvláštní zpráva č. 25/2015: Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů

Odpověď na bod 101, doporučení 1 písm. b): Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu.

Platforma pro výměnu osvědčených postupů Evropská síť pro rozvoj venkova je zřízena a používána členskými státy a postupně se ve stávajícím programovém období 2014–2020 objevují projekty a osvědčené postupy při provádění. Další posouzení možného efektu mrtvé váhy lze provést pouze případ od případu a v průběhu hodnocení programu, pro něž Komise vydala pokyny.

Kromě toho Komise přijetím programů rozvoje venkova na stávající období 2014–2020 snížila riziko nedosažení přidané hodnoty pro fondy EU.

Odpověď na bod 101, doporučení 1 písm. d): Komise považuje toto doporučení za částečně realizované, neboť jeho realizace stále probíhá. Mezi různými útvary Komise jsou navázány pravidelné kontakty. Pokud jsou programy rozvoje venkova schváleny nebo změněny, jsou do tohoto procesu zahrnuty další útvary Komise prostřednictvím oficiálních konzultací mezi jednotlivými útvary a jsou zohledněny jejich příspěvky. Kromě toho jsou rovněž společně prováděny změny dohod o partnerství. Rozšířené výroční zprávy o provádění za rok 2018, které mají být předloženy v roce 2019, by měly poskytnout více poznatků o účinnosti opatření pro zajištění doplňkovosti mezi fondy EU. Revidované pokyny pro tyto výroční zprávy o provádění byly zveřejněny v září 2018.

Odpověď na bod 106, doporučení 2 písm. b): Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise předložila několik prezentací týkajících se nových možností zavedených v rámci finančního nařízení (nařízení (EU, Euratom) 2018/1046) a týkajících se zjednodušeného vykazování nákladů. V říjnu 2018 byla předložena prezentace ve Výboru pro rozvoj venkova a prezentace v rámci evropského inovačního partnerství v oblasti „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ (EIP-AGRI), jakož i prezentace pro konferenci španělských platebních agentur v listopadu 2018. Během těchto prezentací proběhly diskuse o tom, jak používání zjednodušeného vykazování nákladů může nahradit potřebu posoudit přiměřenost nákladů, a o tom, jak mohou členské státy překonat veškeré obtíže související s tímto aspektem. Na 20. června 2019 je naplánován seminář Evropské sítě pro rozvoj venkova nazvaný Seminář Evropské sítě pro rozvoj venkova „Zjednodušené vykazování nákladů: získané zkušenosti a nové příležitosti“.

Odpověď na bod 109, doporučení 3 písm. a): Komise hodlá posoudit účinnost a účelnost fondů v rámci programů rozvoje venkova na období 2014–2020 v souladu se společným systémem monitorování a hodnocení (článek 110 nařízení (EU) č. 1306/2013). Posouzení bude provedeno na základě průběžných hodnocení členských států, která byla předložena v roce 2019, a hodnocení ex post, která Komisi předloží do konce roku 2024 (článek 78 nařízení (EU) č. 1305/2013).

Příloha 3.4 – Dosažená zlepšení a zbývající nedostatky částečně realizovaných doporučení podle jednotlivých zpráv

Zvláštní zpráva č. 1/2015: Vnitrozemská vodní doprava v Evropě: od roku 2001 se významně nezvýšil podíl tohoto způsobu dopravy ani se nezlepšila splavnost

Bod 54, doporučení 2 písm. a): Neexistují důkazní informace o účinném koordinačním úsilí ve všech členských státech.

Odpověď: Podle doporučení se měly provést hloubkové analýzy s ohledem na další rozvoj strategie. Komise přijala opatření, která byla možná v časovém rámci stanoveném pro realizaci doporučení, a považuje jej za provedené. Posoudila situaci v odvětví vnitrozemské plavby prostřednictvím zvláštní analýzy pozorování trhu. Kromě toho Komise rovněž provádí studie týkající se potenciálu vodní dopravy (přístavů a vnitrozemských vodních cest) podle různých scénářů vývoje hospodářství EU a rozvoje infrastruktury. K revizi strategie samotné dojde v obecnějším kontextu revize rámce TEN-T. Studie, kterou Komise provedla v souvislosti s potenciálem lodní dopravy (přístavů a vnitrozemských vodních cest) podle různých scénářů vývoje hospodářství EU, průmyslových trendů a rozvoje TEN-T, měla být dokončena v únoru 2019. Avšak vzhledem ke zpožděním, s nimiž se potýká konzultant odpovědný za studii, jakož i vzhledem k potřebě dosáhnout významného zlepšení studie, je konečná zpráva v současné době předmětem schválení ze strany útvarů Komise.

V návaznosti na jednání s Radou a Evropským parlamentem Komise zahájila spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stranami na přípravě budoucího programu Naiades III, který má být zaveden po roce 2020 s cílem dále zlepšit účinnost odvětví vnitrozemské plavby.

Zvláštní zpráva č. 2/2015: Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod

Bod 110, doporučení 2 písm. a): U aglomerací s PE nižším než 2 000 se žádné takové informace neshromažďují.

Odpověď: Komise řádně zvážila doporučení 2 písm. a) a nepřijala část tohoto doporučení pro aglomerace s PE nižším než 2 000. Komise nepřijala požadavek, aby členské státy poskytovaly informace o finančních částkách pro aglomerace s PE nižším než 2 000. Důvody jsou tyto: a) další neodůvodněná administrativní zátěž, b) zvýšilo by to zpoždění v podávání zpráv (EÚD jinde doporučuje snížení zpoždění při podávání zpráv), c) ve směrnici není uvedena žádná výslovná povinnost podávat zprávy.

Bod 115, doporučení 3 písm. c): Závěr GŘ ENV týkající se našeho doporučení, tj. potřeby povinných měření přetoků v důsledku silných dešťů, stále probíhá.

Odpověď: V návaznosti na doporučení EÚD provedla Komise zvláštní studii o problému přetoků v důsledku silných dešťů a zahrnula tuto otázku do hodnocení směrnice o čištění městských odpadních vod. Hodnocení se blíží ke konci a bude zveřejněno ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019. Hodnocení je retrospektivní, ale zabývá se zbytkovým dopadem přetoků kombinované kanalizace v rámci úplného scénáře shody. To bylo modelováno a závěry budou začleněny do hodnotícího pracovního dokumentu útvarů Komise (očekává se ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019). Na základě závěrů hodnocení může Komise rozhodnout o dalším postupu v návaznosti na posouzení dopadu, pokud jde o otázku, zda by měla být směrnice o čištění městských odpadních vod pozměněna, a to i pokud jde o stanovení požadavků týkajících se měření a pravidel pro přetoky. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že doporučení je nyní realizováno v plném rozsahu.

Bod 115 doporučení 3 písm. d): Stále je zde však riziko nadměrných čistíren odpadních vod.

Odpověď: Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise doporučená opatření přijala.

Na programové období 2014–2020 jsou požadavky na podávání zpráv o finančních nástrojích stanoveny v článku 46 nařízení o společných ustanoveních (nařízení (EU) č. 1303/2013) a v příloze I prováděcího nařízení Komise (EU) č. 821/2014. Ta stanoví vzor pro podávání zpráv o finančních nástrojích. V oddíle VIII vzoru pro podávání zpráv musí členské státy poskytnout informace o výši jiných příspěvků mimo evropské strukturální a investiční fondy, které byly získány pomocí finančních nástrojů, včetně veřejných a/nebo soukromých příspěvků, které jsou uvedeny v dohodách o financování a jsou placeny na úrovni konečných příjemců.

Bod 117, doporučení 4 písm. b): Přijetí revidovaného nařízení o hnojivých výrobcích stále probíhá. Zahrnutí kalů z čistíren odpadních vod na seznam hnojiv závisí na výsledcích probíhající technické studie.

Odpověď: Nařízení o hnojivých výrobcích bylo přijato v květnu a bude zveřejněno dne 25. června. Akt v přenesené pravomoci na základě studie STRUBIAS může zavést nové kategorie složkových materiálů v příloze 2 nařízení, kterým se stanoví pravidla pro zpětné získávání některých materiálů, jako jsou popel a srážkové soli získané z kalů z čistíren odpadních vod a prodávané na trhu jako hnojivé výrobky opatřené označením CE (evropské označení shody).

Zvláštní zpráva č. 4/2015: Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova

Bod 90, doporučení 1: Přidaná hodnota opatření přijatých na základě doporučení je sporná. I když Komise provedla doporučení 1 (vyjasnit a monitorovat), její opatření se netýkalo našeho výchozího zjištění uvedeného ve zprávě, tj. že velký podíl výdajů členských států na technickou pomoc „se ve skutečnosti rovná rozpočtové podpoře“. Využití technické pomoci na obecné správní náklady není v rozporu s právními předpisy EU, a Komise ho tedy toleruje. Řádné posouzení těchto nákladů a srovnání členských států v rámci monitorování by mohlo pomoci identifikovat nejlepší/nejhorší postupy, které budou uvedeny v pokynech a doporučeních pro členské státy.

Odpověď: V rámci zásady sdíleného řízení členské státy ve svých programech rozvoje venkova popisují, jak bude technická pomoc využívána, a jsou schopny celkově posoudit, jak je prováděna.

Dále je třeba zdůraznit, že ukazatele pro sledování poskytují pouze část informací potřebných pro hodnocení a že hodnocení přesahuje analýzu údajů monitorovacích tabulek. Otázky společného hodnocení pro rozvoj venkova, které jsou uvedeny v příloze V prováděcího nařízení Komise (EU) č. 808/2014, zahrnují otázku 20: „Do jaké míry přispěla technická pomoc k dosažení cílů stanovených v článku 59 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013?“

Očekává se, že hodnocení ex post programů rozvoje venkova bude připraveno a předloženo Komisi do prosince 2024.

Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Bod 93, doporučení 4: Z důkazních informací, jež mají auditoři k dispozici, vyplývá, že Komise nepodnikla dostatečné kroky, jež by směřovaly k zavedení výkonnostního rámce na úrovni Komise. Komise doporučila členským státům prostřednictvím dopisů s připomínkami ke schválení programů rozvoje venkova na období 2014-2020, aby stanovily vhodné ukazatele pro technickou pomoc, zavedení takových ukazatelů však není povinné. Komise neposkytla žádné informace o stavu provedení výkonnostního rámce na úrovni členských států. Bylo k dispozici jen málo požadovaných údajů o monitorování a tyto údaje se v praxi nepoužívaly. Ukazatele celostátní sítě pro venkov a pro jiné náklady (které rovněž zahrnují podporu z technické pomoci na budování kapacit) nejsou vyrovnané s ohledem na relativní velikost výdajů, jež se těchto položek týkají.

Odpověď: Monitorovací tabulka B2.3 u podpory technické pomoci – kromě celostátní sítě pro venkov – rozlišuje celkové veřejné výdaje na správní náklady a další náklady, včetně nákladů na studie a školení. Obecně platí, že definice dodatečných ukazatelů, které mají členské státy a regiony vybírat, musí udržovat správnou rovnováhu mezi přidanou hodnotou na jedné straně a administrativní zátěží na straně druhé. Proto je množství podrobných informací shromážděných na této úrovni záměrně omezeno.

Komise není schopna předložit předběžné důkazní informace o případných výsledcích hodnotících otázek. V rámci sdíleného řízení se hodnocení programů rozvoje venkova provádí na úrovni členských států nebo regionů v souladu se společným přístupem k hodnocení stanoveným v článku 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 808/2014.

Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Zvláštní zpráva č. 5/2015: Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova?

Bod 100, doporučení 3: Komise exaktně nedefinovala cíle pro revolvingové účinky. Skutečný dopad přísnějšího řízení prostředků na revolvingové účinky zůstává otevřený.

Spolunormotvůrci neposkytli právní požadavky na stanovení cílů pro revolvingové účinky. Důvodem je skutečnost, že revolvingová povaha spojená s každým finančním nástrojem je pro každý nástroj a jeho podobu specifická. Závisí rovněž na vnějších faktorech, jako je tržní poptávka a hospodářský rozvoj. Obdobně Komise poskytla pouze dodatečná prováděcí pravidla týkající se revolvingu ve svých prováděcích nařízeních (EU) č. 964/2014 a (EU) 2016/1157, která jsou uvedena v oddílech o úvěrové politice. Právní rámec a prováděcí pravidla mohou stanovit pouze zásady pro stanovení cílů a pro řízení zdrojů vyplacených zpět.

Zejména cílové objemy úvěrů a rozpětí úrokových sazeb nelze předem stanovit na úrovni EU s předem stanovenými cíli. Lze je posoudit pouze případ od případu v rámci předběžného posouzení každého finančního nástroje (v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1303/2013) a zohlední se při určování povahy nástroje (revolvingový či nerevolvingový nástroj). Aspekt finanční páky je třeba posoudit i v průběhu procesu předběžného posouzení. Zdroje zaplacené zpět do finančního nástroje se buď znovu použijí v rámci téhož finančního nástroje (revolving v rámci téhož finančního nástroje), nebo se po zaplacení zpět řídicímu orgánu nebo fondu či fondům použijí v souladu s článkem 44 (na stejný cíl, který byl stanoven před koncem období způsobilosti) a článkem 45 (v souladu s cílem programu po skončení období způsobilosti) nařízení (EU) č. 1303/2013.

Těmito ustanoveními, která byla pozměněna ve finančním nařízení (nařízení (EU, Euratom) 2018/1046), považuje Komise doporučení za realizované s výjimkou cílů, které lze definovat pouze při předběžném posouzení jednotlivých finančních nástrojů a které Komise nemůže stanovit horizontálně.

Zvláštní zpráva č. 7/2015: Policejní mise EU v Afghánistánu: smíšené výsledky (ESVČ)

Bod 85, doporučení 2 písm. a): Bez důkazních informací o skutečných školeních. Bez prvků specifických pro jednotlivé země. Bez důkazních informací o proškolení místních zaměstnanců před nasazením.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 86, doporučení 3 písm. b): Dostupné důkazní informace neprokazují realizaci doporučení ohledně místních školitelů a školených osob.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 86, doporučení 3 písm. d): Nebyly však identifikovány důkazy o souborech týkajících se odborného vedení, jeho milníků a deníků.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 86, doporučení 3 písm. e): Součástí podkladové dokumentace nebyly specifické pokyny pro předání pro mentory.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 86, doporučení 3 písm. f): Auditoři nenalezli konkrétní instrukce, jak zajistit synergie s činnostmi odborného vedení a jasně propojit cíle projektu s milníky postupu při makroekonomické nerovnováze, ani související důkazní informace.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 88, doporučení 5 písm. a): Dosud nebyla vypracována ucelená společná strategie ESVČ/Komise pro snižování stavů pracovníků misí SBOP a ukončování činnosti těchto misí. Nedostatek spočívající v tom, že plány ukončení se předkládají ke schválení až tři měsíce před koncem operační fáze mandátu, nebyl napraven. Dostupné pokyny se komplexně nezabývají různými riziky, jež jsou spojená s procesem snižování stavů a ukončováním činnosti.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Bod 88, doporučení 5 písm. b): Auditoři nenašli žádné konkrétní pokyny ani související důkazní informace týkající se toho, jak se vyhnout akumulaci aktiv a jak předcházet expozici vůči finančním rizikům souvisejícím s akumulací aktiv; stejně tak nenašli příklady (ani související dokumentaci) včasných instrukcí ESVČ a Komise pro mise SBOP k tomu, jak se vyhnout akumulaci aktiv.

Odpověď: ESVČ souhlasí s hodnocením EÚD.

Zvláštní zpráva č. 8/2015 Řeší finanční podpora z EU vhodným způsobem potřeby mikropodnikatelů

Bod 68, doporučení 1: Jelikož neexistuje žádný konkrétní ukazatel pro mikropodnikatele, nejsou za období 2014–2020 k dispozici žádné informace o tom, jaký objem grantového financování byl mezi ně rozdělen.

Odpověď: Pokud jde o přetrvávající nedostatky uvedené EÚD v příloze 3.4, je třeba poznamenat, že zahrnutí specifických ukazatelů do operačního programu je pro řídicí orgány nepovinné. Nařízení však předpokládá povinný společný ukazatel výstupu týkající se subjektů (nařízení (EU) č. 1304/2013, příloha I bod 2).

Zvláštní zpráva č. 10/2015: Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit

Bod 99, doporučení 1 písm. a): V současné době jsou podrobné informace o této dílčí kategorii uvedeny v IMS u přibližně čtvrtiny případů, což se s evidencí nových případů a uzavřením starých případů bude zlepšovat. Analytický nástroj a rozhraní mezi databázemi IMS a databázemi členských států jsou v pokročilé fázi vývoje, ale dosud nebyly finalizovány.

Odpověď: Systém pro řízení nesrovnalostí (IMS) byl aktualizován tak, aby zahrnoval konkrétní kategorii nesrovnalostí týkajících se porušení předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek. Tato kategorie obsahuje 26 zvláštních typů, které mohou podrobně popsat hlavní důvody těchto porušení. Tato kategorizace je plně v souladu s kategorizací, kterou používají auditní orgány GŘ REGIO a vnitrostátní auditní orgány.

Před využitím analytických možností, které tato nová kategorizace nabízí, musí být dosaženo nezbytného množství údajů. K dnešnímu dni 7 593 (38 %) z 19 891 nesrovnalostí týkajících se porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek obsahuje informace vycházející z této nové kategorizace. V důsledku toho bude dosaženo smysluplné analýzy těchto údajů postupně, neboť členské státy starší nesrovnalosti aktualizují a nové se objevují.

Situace se proto postupně zlepšuje a Komise vnitrostátním orgánům připomíná, aby informace aktualizovaly a zohlednily pokud možno kvalitu údajů (specializovaná podskupina výboru COCOLAF nebo výroční koordinační schůzky s auditními orgány).

Bod 105, doporučení 6 písm. a): Stále zbývá zavést další fáze elektronického zadávání v souladu se směrnicí (elektronická fakturace do dubna 2019).

Komise by měla na všechny členské státy naléhat, aby používaly databázi ARACHNE a aktivně se podílely na jejím utváření.

Odpověď: Poslední právně závazná fáze elektronického zadávání veřejných zakázek (elektronické podávání nabídek) je v platnosti od října 2018. Komise v rámci strategie pro jednotný trh podporuje rozvoj registrů smluv v členských státech. Registry smluv významně přispívají ke zvýšení transparentnosti údajů při zadávání veřejných zakázek. Za účelem sdílení osvědčených postupů byla v této oblasti zřízena pracovní skupina fóra zúčastněných stran (EXEP), která rovněž vypracovala pokyny pro registry smluv.

Pokud jde o nástroje pro vytěžování údajů, Komise přijímá doporučená opatření. Aktivně se zasazuje o to, aby odpovědné vnitrostátní orgány nástroj Arachne, nástroj pro preventivní hodnocení rizik, který vyvinula, používaly. Tento nástroj může přinést významná zlepšení v řídicích kontrolách, ale také při prevenci a odhalování různých rizik souvisejících například s postupy zadávání veřejných zakázek, střetem zájmů a koncentrací grantů v rámci jednotlivých provozovatelů. Také může pomoci identifikovat podezření na podvodné jednání. Komise si je vědoma jiných srovnatelných nástrojů pro vytěžování dat a podporuje jejich používání.

Byla přijata tato opatření:

| 1) | Zajištění technické podpory a budování kapacit pro členské státy, zejména „prioritní země“, pro provádění požadavků na elektronické zadávání veřejných zakázek ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek do konce roku 2018. |
| --- | --- |

1)

Zajištění technické podpory a budování kapacit pro členské státy, zejména „prioritní země“, pro provádění požadavků na elektronické zadávání veřejných zakázek ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek do konce roku 2018.

| 2) | Sdílení osvědčených postupů na podporu přechodu k elektronickému zadávání veřejných zakázek prostřednictvím mnohostranného fóra pro elektronické zadávání veřejných zakázek (EXEP) (poslední schůze EXEP byla dne 22. května 2019). Dne 18. října 2018 se konala konference o digitální transformaci v oblasti zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

2)

Sdílení osvědčených postupů na podporu přechodu k elektronickému zadávání veřejných zakázek prostřednictvím mnohostranného fóra pro elektronické zadávání veřejných zakázek (EXEP) (poslední schůze EXEP byla dne 22. května 2019). Dne 18. října 2018 se konala konference o digitální transformaci v oblasti zadávání veřejných zakázek.

| 3) | Sdílení osvědčených postupů a podpora provádění (zejména prostřednictvím činností Evropského mnohostranného fóra pro elektronickou fakturaci) normy EU pro elektronickou fakturaci, která byla zveřejněna v roce 2017 a s termínem duben 2019. |
| --- | --- |

3)

Sdílení osvědčených postupů a podpora provádění (zejména prostřednictvím činností Evropského mnohostranného fóra pro elektronickou fakturaci) normy EU pro elektronickou fakturaci, která byla zveřejněna v roce 2017 a s termínem duben 2019.

| 4) | Vyřizování právních otázek týkajících se elektronického zadávání veřejných zakázek (státní podpora, výklad směrnice atd.). |
| --- | --- |

4)

Vyřizování právních otázek týkajících se elektronického zadávání veřejných zakázek (státní podpora, výklad směrnice atd.).

Zvláštní zpráva č. 11/2015: Řídí Komise dohody o partnerství v oblasti rybolovu řádně?

Bod 90, doporučení 1 písm. b): Jelikož však neexistují žádné zdokumentované regionální strategie, je nutno dosáhnout dalšího pokroku, pokud jde o definici Komise a dokumentaci regionálních strategií.

Odpověď: Komise bere na vědomí konečné posouzení EÚD. Má za to, že každé jednotlivé hodnocení provedené v rámci jednání o dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu již zahrnuje regionální kontext a má za cíl zajistit soudržnost ustanovení různých dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu téhož regionu.

Nicméně vymezí další regionální strategie v oblasti udržitelného rybolovu v rámci celkového hodnocení dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, které jsou plánovány na období 2020/2021.

Bod 93, doporučení 2 písm. a): Stávající postupy pro monitorování procesu udělování licencí však stále trpí nedostatky. Je nutno dosáhnout pokroku v oblasti monitorování prováděného Komisí a následné kontroly procesu udělování licencí.

Odpověď: Komise bere na vědomí konečné posouzení EÚD. Útvary Komise spravující proces udělování licencí jsou již schopny kontrolovat přesnost a úplnost údajů na základě stávajících vnitřních pokynů a zaznamenávat všechny žádosti obdržené v databázi.

V zájmu dalšího zefektivnění procesu byl vypracován projekt IT, který v současné době probíhá. Proces udělování licencí by proto měl být plně automatizován do konce roku 2021.

Zvláštní zpráva č. 12/2015: Prioritu EU spočívající v podpoře venkovského hospodářství založeného na znalostech ovlivnilo nekvalitní řízení opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství

Bod 94, doporučení 1 písm. b): Informace v dokumentu s pokyny nejsou dostatečně podrobné, pokud jde o popis toho, jak provést opakovanou analýzu potřeb školení.

Odpověď: Existují různé metody, jak provádět opakující se analýzu potřeb v oblasti odborné přípravy, a nejvhodnější přístup závisí na koncepci příslušného zemědělského znalostního a inovačního systému (AKIS), který se v jednotlivých členských státech liší. Proto může dokumentace k opatření popsat nejúčinnější způsob provádění tohoto posouzení potřeb pouze obecně.

Komise se domnívá, že dokumentace k opatření, kterou aktualizovala, poskytuje přiměřený stupeň podrobnosti a je dostačující k tomu, aby členským státům poskytla vodítka k provádění opakovaného posouzení potřeb.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 94, doporučení 1 písm. d): Dodržování předpisů členskými státy, pokud jde o zřizování poradenských služeb, Komise v rámci monitorovacích výborů a výročních přezkumných jednání nesleduje.

Odpověď: Doplnění všech opatření pro rozvoj venkova do programů venkova se schválí pouze v případě, že členský stát prokáže základní strategickou potřebu. Tato potřeba by byla patrná ze strategie programu rozvoje venkova, která je založena na analýze SWOT a z toho vyplývajícího posouzení potřeb, které každý členský stát musel provést na začátku programového období rozvoje venkova.

V rámci výročních přezkumných jednání a monitorovacích výborů se hodnotí „výroční zprávy o provádění“, které podávají zprávy o pokroku při provádění všech programovaných opatření programů rozvoje venkova. V případě potíží s prováděním nebo zpoždění se situace analyzuje a usiluje se o to, aby byla přijata nápravná opatření.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 96, doporučení 2 písm. b): Monitorování postupů členských států Komisí, jak vyžaduje naše doporučení, není dostatečné.

Odpověď: Doporučení EÚD týkající se pokynů a zadávání veřejných zakázek včetně informací o interním plnění je považováno za realizované v plném rozsahu.

Pokud jde o monitorování postupů členských států prostřednictvím schvalování souladu, viz odpověď Komise na doporučení 5 v souvislosti se zvláštní zprávou č. 12/2015.

Bod 98, doporučení 3 písm. a): Komise předložila jen málo důkazních informací o dodatečném školení pro řídicí orgány zaměřeném na problematiku přiměřenosti nákladů v případech, kdy se zjednodušené vykazování nákladů nepoužívá. Přestože mají určité společné cíle, jsou kontroly přiměřenosti nákladů a používání zjednodušeného vykazování nákladů dvě rozdílné věci. Možnosti zjednodušeného vykazování nákladů pokrývají pouze malou část celkových výdajů na rozvoj venkova (viz zvláštní zpráva č. 11/2018), je tedy stále nutné, aby řídící orgány posuzovaly přiměřenost nákladů. (Komise v platformě ENRD neidentifikovala žádné další osvědčené postupy ve správních řízeních pro posuzování přiměřenosti nákladů.)

Odpověď: Komise poskytuje pokyny, které slouží jako dokument k objasnění určitých právních výkladů a k šíření příkladů osvědčených postupů provádění práva EU mezi členskými státy.

Otázka přiměřenosti nákladů je pravidelně projednávána s členskými státy v různých souvislostech: poslední událostí byl seminář o míře chyb, který se uskutečnil v červnu 2018 a během něhož se diskutovalo o aspektech přiměřenosti nákladů a využití zjednodušeného vykazování nákladů.

Na žádost členských států mohou být uspořádána školení a na toto téma jich bylo uspořádáno již několik. Rovněž je třeba poznamenat, že využívání zjednodušeného vykazování nákladů se v průběhu provádění programů rozvoje venkova výrazně zvyšuje, což znamená, že posouzení přiměřenosti nákladů členské státy používají méně často.

V tomto ohledu se doporučení EÚD považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 98, doporučení 3 písm. b): Diskusní témata meziútvarových skupin jsou obecná a nezahrnují jednotlivá programová opatření. V naší zprávě (zvláštní zpráva č. 16/2017) jsme navíc odhalili nedostatky s dopadem na dohody o partnerství a programy rozvoje venkova z hlediska mezisektorové doplňkovosti a synergií.

Odpověď: Článek 51 nařízení (EU) č. 1303/2013 vyžaduje, aby se výroční přezkumná jednání Komise a jednotlivých členských států v letech 2017 a 2019 vztahovala na všechny programy. Tato přezkumná jednání zohlední zprávy o pokroku při provádění dohody o partnerství. Tato zpráva mimo jiné obsahuje informace o provádění mechanismů pro zajištění koordinace mezi evropskými strukturálními a investičními fondy a dalšími unijními a vnitrostátními nástroji financování a s Evropskou investiční bankou. Tato přezkumná jednání představují další prostředky k zajištění doplňkovosti a synergií mezi programy evropských strukturálních a investičních fondů v daném členském státě a poskytují základ pro případné zavedení zlepšení.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 100, doporučení 4 písm. b): Aktualizovaný dokument s pokyny k opatření 1 neposkytuje jasné pokyny, jak mají členské státy provádět postupy zpětné vazby. I když příklad standardní metodiky z naší zprávy rovněž zahrnuje hodnocení školicích programů, není to uvedeno v textu pokynů a text lze vykládat tak, že jde pouze o metodiku pro analýzu potřeb.

Odpověď: Komise i nadále zastává názor, že není odpovědná za monitorování toho, zda jsou zavedeny systémy zpětné vazby s cílem zlepšit nadcházející školení.

Pokud jde o spolehlivé informace o kvalitě a účinnosti služeb v oblasti předávání znalostí a poradenství, příloha V prováděcího nařízení (EU) č. 808/2014 stanoví společné hodnotící otázky pro rozvoj venkova: Hodnotící otázka 1, která se týká prioritní oblasti 1 A, zní takto: „Do jaké míry podpořily intervence programu rozvoje venkova inovace, spolupráci a rozvoj znalostní základny ve venkovských oblastech?“ Tato hodnotící otázka bude zodpovězena v rozšířené výroční zprávě o provádění předložené v roce 2019 a v hodnocení ex post.

Doporučení EÚD se proto považuje za realizované v plném rozsahu.

Bod 102, doporučení 5: Několik plánovaných auditů nebylo v praxi provedeno; možným důvodem této skutečnosti je nízké skóre v analýze rizika.

Naši auditoři uznávají, že po zveřejnění naší zvláštní zprávy z této oblasti GŘ AGRI zahájilo schvalování souladu v oblasti předávání znalostí a inovace. Podle víceletého pracovního plánu GŘ AGRI na období 2016–2018 (s. 49) se absence auditů před vydáním zvláštní zprávy č. 12/2015 vysvětluje nízkými výdaji v programovém období 2007–2013.

Nemáme žádnou jistotu, že se profil rizika předávání znalostí a poradenství zvýšil na míru uvedenou v odpovědi Komise.

Odpověď: Pokud jde o audity v oblasti předávání znalostí a inovací, které nebyly v praxi provedeny, ty byly naplánovány ve víceletém pracovním programu na období 2016–2019 pro rok n + 2, tj. pro období 2018–2019. V návaznosti na nové centrální posouzení rizik, které bylo provedeno v roce 2017, bylo jejich hodnocení rizik nižší kvůli nižším výdajům a vzhledem k dostupným zdrojům bylo rozhodnuto vzít v úvahu další audity (s vyšším rizikem a vyššími výdaji).

Po zvláštní zprávě se rizikový profil v oblasti auditu zvýšil. V důsledku toho GŘ AGRI vybralo a provedlo pět auditů (AT, DK, FR, IT, SE). Je třeba si uvědomit, že vzhledem k tomu, že výdaje jsou velmi nízké, je počet vybraných transakcí stále omezený, i když v analýze rizik bylo provedeno zvýšení rizikového faktoru v oblasti auditu.

Kromě toho se v rámci nového auditního přístupu, který GŘ AGRI provádí od července 2018, pozornost zaměřuje na práci certifikačního subjektu u všech opatření, na něž se nevztahuje IACS, včetně opatření týkajících se předávání znalostí a inovací. Pokud je takové opatření ve vzorku 1 certifikačního subjektu, vybere jej rovněž GŘ AGRI ve svém auditu.

Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu.

Zvláštní zpráva č. 13/2015: Podpora EU zemím produkujícím dřevo v rámci akčního plánu FLEGT

Bod 58, doporučení 1: Pracovní plán je uzavřen na období 2018–2022 místo 2016–2020. Různý časový rámec má dopad na monitorování a výkaznictví programu FLEGT (viz doporučení 5).

Návrh pracovního plánu zatím není pro Komisi formálně závazný, chybí všechna nutná schválení.

Rovněž postrádá specializovaný prováděcí rozpočet, což ztěžuje monitorování výkonnosti i odpovědnosti.

Odpověď: Komise připomněla, že toto doporučení bylo částečně přijato v roce 2015, neboť vyčlenění rozpočtu na provádění akčního plánu FLEGT je možné pouze u tematických programů/rozpočtových položek.

Návrh pracovního plánu FLEGT členské státy schválily v září 2018. Návrh pracovního plánu byl proto některými příslušnými stranami schválen. Návrh pracovního plánu FLEGT je navíc průvodním dokumentem k připravovanému sdělení EU o odlesňování a znehodnocování lesů. Jakmile bude toto sdělení EU přijato, pracovní plán FLEGT se automaticky stane pracovním dokumentem útvarů Komise, a bude proto Komisi formálně zavazovat.

Bod 59, doporučení 5: Pracovní plán zatím postrádá všechna nutná schválení. Konečná lhůta pro zprávu o pokroku za rok 2018 nebyla dodržena.

Odpověď: Komise má v úmyslu předložit zprávu o pokroku za první dva roky (2018–2019) do konce roku 2019.

Zvláštní zpráva č. 16/2015: Zlepšení bezpečnosti dodávek energie rozvíjením vnitřního trhu s energií: je zapotřebí většího úsilí

Bod 117, doporučení 3: Realizace stále probíhá. Stále zbývá řešit neefektivitu trhu.

Odpověď: Pokud jde o Komisi, doporučení je realizováno v plném rozsahu rozšířením regulačního rámce a vytvořením platformy.

Pokud EÚD zmiňuje, že „stále zbývá řešit neefektivitu trhu“, Komise zdůrazňuje, že doporučením EÚD nebylo odstranit všechny problémy a narušení cen na trhu, ale provést konkrétní opatření (obchodní mechanismy) s cílem situaci zlepšit.

Komise se domnívá, že doporučení by nemělo být vykládáno ve vztahu k dopadu těchto opatření, neboť tento dopad by se neprojevil přímo a závisel by také na faktorech, které Komise nemůže ovlivnit (chování hospodářských subjektů, situaci na trhu, právním prostředí atd.). Kromě toho by řešení neefektivnosti trhu v zásadě spadalo do oblasti působnosti členských států a hospodářských subjektů.

Bod 123, doporučení 7 písm. b): Komise toto doporučení částečně přijala a realizovala. Interně vytvořené analytické a modelové kapacity mohly mít značné dopady na zdroje Komise i agentury ACER.

Odpověď: Komise doporučení částečně přijala a u přijatých prvků přijala požadované opatření.

Bod 126, doporučení 9: Komise nepřišla s právními návrhy.

Odpověď: Komise doporučení nepřijala. Přijala však opatření, která byla považována za nezbytná pro řešení základních otázek.

Zvláštní zpráva č. 17/2015 Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný

Bod 84, doporučení 2 písm. a): Nedostatky v uplatňování požadavku zdůvodňovat očekávaný dopad změn na strategii Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.

Odpověď: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, aby zkoumání možností ke zlepšení výsledků bylo běžnou standardní praxí. Komise přezkoumává každou žádost o změnu programu, ať již v důsledku potřeby začlenit nové finanční prostředky, či nikoli, zejména s cílem dosáhnout lepších výsledků, a vede obsáhlé diskuze s členskými státy. Komise se dosud nechopila iniciativy navrhnout nové změny, jelikož by to bylo zbytečné a vysoce neefektivní.

Bod 84, doporučení 2 písm. b): Kontrolní seznam nedokumentoval analýzu přiměřenosti dodatečných výsledků.

Odpověď: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu.

Komise trvá na tom, že takové hodnocení proběhlo s řádnou péčí a vždy bylo běžnou praxí. Podávání zpráv o každém detailu procesu posuzování, o prvcích, které jsou vyžadovány nařízeními a které vždy byly běžnou praxí, je považováno za zbytečné a neúčinné, a proto nejsou k dispozici podrobné informace o kontrolních seznamech.

Bod 84, doporučení 2 písm. c): Informace o dřívější a očekávané účinnosti propojené s dodatky OP nejsou ve výročních zprávách o provádění dostatečně vykazovány.

Odpověď: Komise trvá na tom, že toto doporučení bylo realizováno v plném rozsahu do té míry, do jaké je stále relevantní. Toto doporučení ztratilo v období 2014–2020 význam, neboť výroční zprávy o provádění již nejsou považovány za způsob sdělování podrobných, ale pouze souhrnných informací. Komise trvá na tom, aby byly prostřednictvím výročních zpráv o provádění poskytnuty dostatečné relevantní informace a aby byly podrobnější informace poskytovány jinými způsoby podávání zpráv (např. hodnotícími zprávami; prostřednictvím technických jednání a monitorovacích výborů, jejichž diskuze se odrážejí v zápisech a poznámkách ke spisu).

Bod 86, doporučení 3: Bez důkazních informací o provádění systematických kontrol spolehlivosti údajů v AIR nebo kontrol informací obdržených na základě žádostí ad hoc.

Odpověď: Komise považuje doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise trvá na tom, aby byly jako běžný postup prováděny systematické kontroly věrohodnosti a spolehlivosti. Existují důkazní informace o tom, že se jedná o běžný postup (pokyny od oddělení pro hodnocení a koordinační jednotky ESF; kontrolní seznamy pro přijímání zpráv). Dokumentace každé provedené kontroly by byla zbytečná a neefektivní.

Zvláštní zpráva č. 20/2015: Nákladová efektivita podpory EU na rozvoj venkova určené pro neproduktivní investice v zemědělství

Bod 74, doporučení 1 písm. a): Doporučení, aby Komise prováděla monitorování prostřednictvím výročních zpráv členských států o provádění, je stále ve fázi realizace a jeho provedení bude možné ověřit až po průběžném hodnocení z roku 2019.

Odpověď: Podle článku 75 nařízení (EU) č. 1305/2013 předloží členské státy Komisi na konci června 2019 rozšířenou výroční zprávu o provádění za rok 2018. Teprve v té době bude mít Komise možnost dokončit příslušné monitorování.

Bod 77, doporučení 3 písm. a): Jelikož tyto pokyny nejsou pro členské státy závazné, Komise není schopna „zajistit“ míru, v níž se členské státy těmito pokyny skutečně řídily a definovaly dodatečné specifické faktory. V jaké míře činnost Komise zajistila doporučené monitorování nebo posouzení příspěvku NPI v průběhu hodnocení pro programové období 2014–2020, bude možno posoudit pouze na základě rozšířených hodnocení výročních zpráv o provádění z roku 2019.

Odpověď: Komise monitoruje provádění programů rozvoje venkova prostřednictvím souboru společných ukazatelů kontextu, výsledků a výstupů v rámci společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020.

Hodnocení jsou prováděna členskými státy/jménem členských států, přičemž souhrn těchto hodnocení je proveden na úrovni EU a odpovídají za něj útvary Komise. Povinné prvky společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020 obsažené v prováděcím aktu obsahují seznam ukazatelů, které se mají použít ke sledování provádění politiky. Nad rámec těchto ukazatelů Komise může členským státům pouze poradit/členské státy podpořit, aby stanovily dodatečné ukazatele.

Doporučení „doporučit těm členským státům, v nichž je podpora neproduktivních investic významná, aby vymezily konkrétní ukazatele výsledků pro typy neproduktivních investic, které jsou financovány nejčastěji“, bylo dosaženo prostřednictvím pokynů „Posuzování výsledků programů rozvoje venkova: Jak se připravit na podávání zpráv o hodnocení v roce 2017“.

Komise se domnívá, že toto doporučení je realizováno, neboť požadované opatření, které členským státům doporučovalo stanovit další ukazatele, bylo provedeno.

Komise nemůže uložit členským státům povinnost stanovit tyto dodatečné ukazatele, jelikož sahají nad rámec povinných prvků rámce společného systému monitorování a hodnocení na období 2014–2020.

Zvláštní zpráva č. 21/2015: Přezkum rizik, která souvisí s přístupem k činnosti EU v oblasti rozvoje a spolupráce zaměřeným na výsledky

Bod 83, doporučení 1: „Praktický průvodce pro řízení intervencí EU v oblasti mezinárodní spolupráce“, včetně dokumentů, jež mají vyjasnit klíčové koncepty a terminologii týkající se výsledků, nebyl ještě v době následné kontroly k dispozici. V hlavních metodických dokumentech se stále vyskytovaly případy nesoustavného používání terminologie. Například diagram, který Komise představila ve své sadě nástrojů pro hodnotitele rozvojových opatření EU, stále uvádí definice, jež nejsou v souladu s terminologií schválenou v kontextu rámce pro výsledky. V některých dokumentech k opatřením navíc stále chybí informace o cílech a výchozích stavech.

Odpověď: I když revize praktického průvodce stále probíhá, terminologie týkající se výsledků byla dále zefektivněna v jiné revidované a nově navržené dokumentaci. Šablona pro vývojové akce, která tvoří přílohu kapitoly 6 příručky GŘ DEVCO, byla nedávno revidována s cílem zlepšit celkovou jednotnost terminologie. Tento proces byl rozšířen i na přílohy 2018 PRAG týkající se terminologie a nově zveřejněných pokynů (2018) pro odvětvové ukazatele. Metodické pokyny pro odvětvové ukazatele poskytují podrobné údaje o výsledku řetězce na úrovni odvětví. Tato práce informuje o současné revizi praktického průvodce.

Zvláštní zpráva č. 23/2015: Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno

Bod 191, doporučení 3 písm. d): Komise již přijala konkrétní opatření k realizaci tohoto doporučení a měla by v jejich realizaci pokračovat v rámci dalšího předkládání zpráv a výkazů podle směrnice o dusičnanech (2020) a rámcové směrnice o vodě (2022).

Odpověď: Komise toto doporučení přijala a konstatuje, že pracuje na zefektivnění monitorování a podávání zpráv podle směrnice o dusičnanech a rámcové směrnice o vodě.

Zvláštní zpráva č. 25/2015: Podpora EU pro infrastrukturu venkova: potenciál pro dosažení významně vyšší efektivnosti nákladů

Bod 101, doporučení 1 písm. b): Komise nevydala žádný specifický dokument s pokyny, jak zmírnit riziko mrtvé váhy nebo jak se vyhnout prosté náhradě jiných prostředků zdroji programů rozvoje venkova. Neexistují žádné důkazní informace o tom, že mrtvá váha byla v programech na období 2017–2020 účinně zmírněna. GŘ AGRI zamýšlí provést počáteční posouzení této problematiky na základě průběžného hodnocení z roku 2019. Komise nemá žádné důkazní informace o tom, že riziko náhrady prostředků z vnitrostátních zdrojů prostředky EZFRV bylo zmírněno.

Odpověď: Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu.

Platforma pro výměnu osvědčených postupů Evropská síť pro rozvoj venkova je zřízena a používána členskými státy a postupně se ve stávajícím programovém období 2014–2020 objevují projekty a osvědčené postupy při provádění. Další posouzení možného efektu mrtvé váhy lze provést pouze případ od případu a v průběhu hodnocení programu, pro něž Komise vydala pokyny.

Kromě toho Komise přijetím programů rozvoje venkova na stávající období 2014–2020 snížila riziko nedosažení přidané hodnoty pro fondy EU.

Bod 101, doporučení 1 písm. d): Účinnost mechanismu pro zajišťování doplňkovosti různých fondů EU stávajícího programového období zatím stále není známa. Výroční zprávy o provádění budou k dispozici až koncem roku 2019. V naší zvláštní zprávě č. 16/2017 jsme odhalili nedostatky s dopadem na dohody o partnerství a programy rozvoje venkova z hlediska mezisektorové komplementarity a synergií.

Odpověď: Mezi různými útvary Komise jsou navázány pravidelné kontakty. Pokud jsou programy rozvoje venkova schváleny nebo změněny, jsou do tohoto procesu zahrnuty další útvary Komise prostřednictvím oficiálních konzultací mezi jednotlivými útvary a jsou zohledněny jejich příspěvky. Kromě toho jsou rovněž společně prováděny změny dohod o partnerství. Rozšířené výroční zprávy o provádění za rok 2018, které mají být předloženy v roce 2019, by měly poskytnout více poznatků o účinnosti opatření pro zajištění doplňkovosti mezi fondy EU. Revidované pokyny pro tyto výroční zprávy o provádění byly zveřejněny v září 2018.

Komise považuje toto doporučení za částečně realizované, neboť jeho realizace stále probíhá.

Bod 106, doporučení 2 písm. b): Komise od naší následné kontroly v roce 2017 neposkytla žádné další důkazní informace o dodatečném proškolení řídicích orgánů v oblasti přiměřenosti nákladů. Komise v platformě ENRD neidentifikovala žádné další osvědčené postupy ve správních řízeních pro posuzování přiměřenosti nákladů.

Odpověď: Komise předložila několik prezentací týkajících se nových možností zavedených v rámci finančního nařízení (nařízení (EU, Euratom) 2018/1046) a týkajících se zjednodušeného vykazování nákladů. V říjnu 2018 byla předložena prezentace ve Výboru pro rozvoj venkova a prezentace v rámci evropského inovačního partnerství v oblasti „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ (EIP-AGRI), jakož i prezentace pro konferenci španělských platebních agentur v listopadu 2018. Během těchto prezentací proběhly diskuse o tom, jak používání zjednodušeného vykazování nákladů může nahradit potřebu posoudit přiměřenost nákladů, a o tom, jak mohou členské státy překonat veškeré obtíže související s tímto aspektem. Na 20. června 2019 je naplánován seminář Evropské sítě pro rozvoj venkova nazvaný Seminář Evropské sítě pro rozvoj venkova „Zjednodušené vykazování nákladů: získané zkušenosti a nové příležitosti“.

Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu.

Bod 109, doporučení 3 písm. a): Shromažďování údajů nutných pro posouzení ukazatelů výkonnosti a výsledků programů obecně je stále nedostatečné. Podle odpovědi Komise na následný audit má Komise v úmyslu posoudit „informace umožňující vyvodit závěry o efektivnosti a účinnosti vynaložených finančních prostředků v průběhu předpokládaných hodnoceních CMEF“ v roce 2019.

Odpověď: Komise hodlá posoudit účinnost a účelnost fondů v rámci programů rozvoje venkova na období 2014–2020 v souladu se společným systémem monitorování a hodnocení (článek 110 nařízení (EU) č. 1306/2013). Posouzení bude provedeno na základě průběžných hodnocení členských států, která byla předložena v roce 2019, a hodnocení ex post, která Komisi předloží do konce roku 2024 (článek 78 nařízení (EU) č. 1305/2013).

Příloha 3.5 – Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se problematiky výkonnosti

Doporučení 1:

  Komise by měla převést cíle na vysoké úrovni stanovené v právních předpisech programu Horizont 2020 do podoby operačních cílů na úrovni pracovních programů, aby mohly být prostřednictvím posuzování výkonnosti pracovních programů a výzev účinně využity ke zvyšování výkonnosti.

Odpověď: Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise vypracovala interní pokyny pro přípravu pracovních programů. To uvádí, že program Horizont 2020 je prováděn prostřednictvím pracovních programů, které stanoví cíle, rozpočty a lhůty výzev k předkládání návrhů (což je další krok v procesu). Kromě toho se vyžaduje používání ukazatelů, pokud je to možné (v závislosti na druhu opatření).

Výše uvedené pokyny již byly relevantní pro pracovní programy na období 2016–2017 a 2018–2020, kdy bylo vyvinuto další úsilí s cílem zajistit převedení cílů na vysoké úrovni na operativnější úroveň díky zdokonaleným prohlášením o očekávaném dopadu pro jednotlivé výzvy. Tato činnost bude pokračovat a u budoucího programu bude posílena s cílem posílit vazby mezi cíli programu a činnostmi prováděnými prostřednictvím lepší logiky zásahů a návrhu ukazatelů (klíčové způsoby dosahování dopadů).

Tyto pokyny dále zřizují Skupinu pro strategický výzkum a inovace, jejímž cílem bylo zajistit soudržnost politiky programu Horizont 2020 tím, že se zaměří na strategické priority a vazby s politikami EU. Poskytuje směry pro strategické plánování programu Horizont 2020 a pokyny k otázkám, které se týkají různých částí, zejména pokud jde o klíčové prvky, jako jsou opatření v oblasti klimatu, mezinárodní spolupráce, rovnost žen a mužů, společenské a humanitní vědy atd.

Doporučení 2:

  Komise by měla prostřednictvím například procesu strategického plánování a vykazování (2016–2020) více vyjasnit vazby mezi strategií Evropa 2020 (2010–2020), víceletým finančním rámcem (2014–2020) a prioritami Komise (2015–2019). Posílilo by to mechanismy monitorování a vykazování a umožnilo Komisi účinně vykazovat, jak rozpočet EU přispívá k plnění cílů Evropa 2020.

Odpověď: Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Politické priority Komise jsou jasně definovány v politických pokynech předsedy Junckera. Poskytují plán činnosti Komise, který je zcela konzistentní a v souladu se strategií Evropa 2020, což je dlouhodobá strategie růstu Evropy. Rozdíly v rozsahu mezi prioritami a strategií Evropa 2020 odráží povinnost Komise reagovat na problémy, které se objevily nebo se dostaly do popředí od vypracování strategie Evropa 2020, jako je například migrace.

Od roku 2016 a na základě strategických plánů vypracovaných každým oddělením Komise, se ve výročních zprávách o činnosti jednotlivých útvarů Komise, jakož i ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti (přijaté dne 13. června 2017) vysvětluje, jak specifické cíle přispívají k politickým prioritám, a dále se objasňují vazby na strategii Evropa 2020.

Doporučení 3:

  Komise by měla u všech svých činností používat pojmy vstup, výstup, výsledek a dopad jednotně v souladu se svými pokyny pro zlepšování právní úpravy.

Odpověď: Komise považuje toto doporučení za realizované v plném rozsahu. Komise má konzistentní soubor definic prostřednictvím aktualizovaných pokynů pro zlepšování právní úpravy, revidovaného finančního nařízení a návrhů Komise na finanční programy na období po roce 2020.

---

(1)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

(2)  Tato politika by mohla být přezkoumána s ohledem na vývoj týkající se provádění nových způsobů práce a na výsledek jednání o VFR na období 2021–2027.

(3)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

Kapitola 4 – Příjmy

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Prověrka prvků systémů vnitřní kontroly a výročních zpráv o činnosti

| 4.9. | Komise bude dále sledovat problém, který EÚD zjistil ve Španělsku, a tento členský stát bude muset přijmout vhodná opatření k řešení a vyřešení nedostatků zjištěných v kontrolních systémech. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komise průběžně sleduje veškeré nedostatky zjištěné u účtů B a členské státy jsou hnány k finanční odpovědnosti za veškeré ztráty tradičních vlastních zdrojů (TVZ) v důsledku vlastních administrativních chyb.
  Komise bude dále sledovat problémy zjištěné auditem EÚD v některých členských státech v obvyklých následných krocích ke zjištěním EÚD a členské státy budou muset přijmout vhodná opatření k řešení a vyřešení těchto problémů. |
| --- | --- |

4.10.

Komise bude dále sledovat problémy zjištěné auditem EÚD v některých členských státech v obvyklých následných krocích ke zjištěním EÚD a členské státy budou muset přijmout vhodná opatření k řešení a vyřešení těchto problémů.

| 4.12. | Komise se domnívá, že její kontrolní program se týkal zjištěných oblastí s nejvyšším rizikem, tj. podvodů v oblasti oceňování (viz případ Spojeného království s přibližně 3 miliardami EUR odhadovaných ztrát TVZ, včetně úroků) a vyhýbání se antidumpingovému clu na solární panely.
  S ohledem na rozsah možných ztrát TVZ byla tato kontrolní témata v letech 2018 a 2019 upřednostněna a týkala se všech členských států.
  Při sestavování kontrolního programu používá Komise celou řadu interních i externích ukazatelů rizika, které jsou zdokumentovány v ročním kontrolním programu. |
| --- | --- |

4.12.

S ohledem na rozsah možných ztrát TVZ byla tato kontrolní témata v letech 2018 a 2019 upřednostněna a týkala se všech členských států.

Při sestavování kontrolního programu používá Komise celou řadu interních i externích ukazatelů rizika, které jsou zdokumentovány v ročním kontrolním programu.

| 4.13. | Systematicky se provádí sesouhlasení částek zpětně získaných z účtu B a zaplacených do rozpočtu EU prostřednictvím výkazu z účtu A. Pověření inspektoři Komise navíc ověřují všechny výkazy TVZ při přípravě kontrol na místě co do neobvyklých změn a zvláštností v těchto výkazech a veškeré otázky jsou projednány s dotčenými členskými státy.
  Komise navíc již v minulosti přímo kontaktovala členské státy, pakliže souhrnné informace poskytnuté členskými státy prostřednictvím výkazů z účtu A a B vykazovaly obzvláště zjevná náhlá zvýšení. Například Spojené království bylo okamžitě kontaktováno v roce 2017 ohledně jednoho případu, kdy šlo o +155 milionů GBP. |
| --- | --- |

4.13.

Komise navíc již v minulosti přímo kontaktovala členské státy, pakliže souhrnné informace poskytnuté členskými státy prostřednictvím výkazů z účtu A a B vykazovaly obzvláště zjevná náhlá zvýšení. Například Spojené království bylo okamžitě kontaktováno v roce 2017 ohledně jednoho případu, kdy šlo o +155 milionů GBP.

| 4.16. | Komise uznává, že došlo ke zpožděním, jak zjistil EÚD. Bylo vyvinuto zvýšené úsilí o včasné a rychlé další sledování otevřených bodů s ohledem na priority a omezení ostatních činností. |
| --- | --- |

4.16.

Rámeček 4.3
  –
  Francie dala k dispozici svůj aktualizovaný soupis k HND v březnu 2019.

Komise je toho názoru, že by Francie měla dále zvýšit kvalitu tohoto soupisu v souladu s příručkou pro soupis k HND podle evropského systému účtů 2010.

| 4.19. | Opatření přijatá Komisí ve spolupráci s členskými státy za účelem řešení statistických otázek spojených s globalizací údajů o HND postupovala celkově podle harmonogramu. Tato opatření umožní Komisi, aby určila nedostatky statistického zpracování jevů souvisejících s globalizací a případně do konce roku 2019 vznesla výhrady k HND, a tak ochránila finanční zájmy EU. |
| --- | --- |

4.19.

Závěr a doporučení

Doporučení č. 4.1 (posouzení rizik pro plánování kontrol TVZ)

Doporučení č. 4.1 Komise přijímá.

Komise zváží změny svého posouzení rizik a způsob jejich zdokumentování v souladu s doporučeními EÚD.

Doporučení č. 4.2 (kontroly výkazů TVZ z účtů A a B)

Komise přijímá doporučení č. 4.2 s výhradou výsledků níže popsané zkušební fáze.

Komise prověří, jak by posílené dokumentární kontroly zaměřené na neobvyklé změny ve výkazech TVZ mohly vytvářet efektivní a účinnou přidanou hodnotu při odhalování chyb. Pokud budou výsledky během testovací fáze pozitivní, byly by stávající interní pokyny přizpůsobeny v souladu s doporučením. Viz rovněž odpověď Komise na bod 4.13.

Příloha 4.3 – Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se příjmů

Doporučení č. 1 (promlčení oznámení o dluzích)

Návrh Komise na směrnici o právním rámci Unie, který se týká porušení celních předpisů a sankcí (COM(2013) 884 final), by v případě, že by byl přijat, do jisté míry zajistil harmonizaci zacházení s hospodářskými subjekty v tomto ohledu, jež se zatím v různých členských státech liší.

Pokud jde o konkrétní právní vyšetřování prováděná Komisí v různých členských státech, útvary Komise v současné době podnikají v tomto ohledu nezbytné kroky. Horizontální šetření bylo zahájeno začátkem roku 2019.

Doporučení č. 2 (správa položek vykázaných na účtu B)

Kompendium poskytuje členským státům komplexní a systematické pokyny na praktické úrovni. Bylo aktualizováno v roce 2018. Další právní vyjasnění, jak správně vyplnit výkazy TVZ z účtů A a B, je stanoveno v prováděcím rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2018/194 použitelném od 1. září 2018. Již nyní je na každém zasedání Poradního výboru pro vlastní zdroje („výboru ACOR“) členským státům poskytnut přehled nedostatků (včetně nedostatků, které se týkají nesprávného vykazování prostřednictvím výkazů z účtů A a B) zjištěných útvary Komise při kontrolách na místě a informace o tom, jak podle jejich názoru tyto nedostatky řešit. Na nadcházejícím zasedání výboru ACOR budou projednány praktičtější pokyny týkající se uvádění údajů do jednotlivých sloupců výkazů z účtů A a B. To dá členským státům jasné pokyny, jak by měly svědomitě řídit svůj účet B.

Doporučení č. 3 (členské státy: vykázat a zpřístupnit inkasované částky z účtů B)

Komise bude nadále sledovat nesrovnalosti mezi účty A a B, dokud se problém nevyřeší. EÚD správně poukazuje na to, že tyto nesrovnalosti byly značně sníženy.

Doporučení č. 4 (vybírání celních dluhů)

Ačkoli vstup celního kodexu Unie v platnost dne 1. května 2016 tuto otázku plně nevyřešil, celní kodex Unie nicméně poskytl další nástroje k zajištění inkasování pohledávek. Využívání povinných záruk bylo značně rozšířeno.

Komise bude tento problém nadále pečlivě zkoumat v rámci dříve přislíbeného posouzení s cílem dokončit toto zkoumání do konce roku 2019.

Kapitola 5 – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Část 1: Správnost operací

| 5.15. | Komise zavedla spolehlivý systém kontrol ex ante
  , využívající mimo jiné detailní automatické kontrolní seznamy, písemné pokyny a průběžná školení. Zlepšovat tento systém, aniž by to znamenalo vytváření dodatečné administrativní zátěže pro příjemce, aby se příjemci mohli zaměřovat na splnění svých cílů v oblasti výzkumu a inovací, a přitom zajišťovat, aby byly platby výzkumným pracovníkům prováděny bezodkladně, představuje neustálou výzvu.
  Pokud jde o nezávislé auditory osvědčující výkazy nákladů, které představují šest z osmi případů, jež Evropský účetní dvůr zmiňuje, jedná se o známý problém, který byl předmětem předchozích zpráv. Komise uspořádala řadu setkání zaměřených na příjemce a nezávislé auditory provádějící osvědčování s cílem zvýšit informovanost o nejběžnějších chybách. Kromě toho byla auditorům provádějícím osvědčování, kteří se dopustili chyb, poskytnuta zpětná vazba, jakož i didaktičtější vzor osvědčení o auditu poskytovaných v rámci programu Horizont 2020. Pokud jde o 7. RP, odhaduje se, že ve srovnání s neověřenými žádostmi o platbu sníží osvědčení o auditu míru chyb o 50 %. Přestože je třeba uznat, že tato osvědčení neodhalí všechny chyby, jsou důležitým nástrojem ke snížení jejich celkové míry. |
| --- | --- |

5.15.

Pokud jde o nezávislé auditory osvědčující výkazy nákladů, které představují šest z osmi případů, jež Evropský účetní dvůr zmiňuje, jedná se o známý problém, který byl předmětem předchozích zpráv. Komise uspořádala řadu setkání zaměřených na příjemce a nezávislé auditory provádějící osvědčování s cílem zvýšit informovanost o nejběžnějších chybách. Kromě toho byla auditorům provádějícím osvědčování, kteří se dopustili chyb, poskytnuta zpětná vazba, jakož i didaktičtější vzor osvědčení o auditu poskytovaných v rámci programu Horizont 2020. Pokud jde o 7. RP, odhaduje se, že ve srovnání s neověřenými žádostmi o platbu sníží osvědčení o auditu míru chyb o 50 %. Přestože je třeba uznat, že tato osvědčení neodhalí všechny chyby, jsou důležitým nástrojem ke snížení jejich celkové míry.

| 5.16. | V programu Horizont 2020 bylo zavedeno několik zjednodušení a opatření, která povolují příjemcům používat jejich obvyklé účetní postupy tam, kde je to možné. Komise bude provádět zjednodušení i nadále, a to s ohledem na připomínky uvedené ve zvláštní zprávě Účetního dvora č. 28/2018. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Významným zjednodušením programu Horizont 2020 je zavedení vzorce pro výpočet jednotné roční hodinové sazby. Za účelem zvýšení flexibility Komise rovněž umožňuje, aby byly výpočty prováděny na základě měsíční sazby. Na toto téma proběhla řada komunikačních opatření, která by v budoucnu měla snížit počet chyb. Komise však toto pravidlo znovu posoudí v souvislosti s dalším rámcovým programem. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.19. | Důležitým cílem programu Horizont 2020 bylo zvýšit zapojení nových účastníků a malých a středních podniků do rámcového programu. Koncem roku 2018 představovali noví účastníci rámcových programů pro výzkum a inovace 61,4 % celkových účastníků a 24,2 % rozpočtu na specifický cíl „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ a prioritu „společenské výzvy“ bylo přiděleno malým a středním podnikům, což převyšuje cíl ve výši 20 %. Komise si je vědoma toho, že noví účastníci a malé a střední podniky představují zvláštní riziko výskytu chyb. Toto riziko je třeba zmírnit, avšak nebude možné mu zcela zamezit.
  Komise se při svých komunikačních kampaních zaměřila zejména na nové účastníky a malé a střední podniky a v případě programu Horizont 2020 zavedla zjednodušení zaměřená přímo na tento typ příjemců, včetně paušálních plateb pro malé a střední podniky v první fázi programu. |
| --- | --- |

5.19.

Komise se při svých komunikačních kampaních zaměřila zejména na nové účastníky a malé a střední podniky a v případě programu Horizont 2020 zavedla zjednodušení zaměřená přímo na tento typ příjemců, včetně paušálních plateb pro malé a střední podniky v první fázi programu.

| 5.21. | Grantová dohoda v souladu s pravidly pro účast stanoví, že převod peněžních prostředků mezi členy konsorcia je řízen v rámci konsorcia. V souladu s článkem 21 pravidel pro účast jsou všichni účastníci automaticky informováni, jakmile dojde k provedení platby koordinátorovi.
  Komise připomněla koordinátorům povinnost převádět finanční prostředky neprodleně. Zjistí-li se, že při rozdělování finančních prostředků došlo k prodlení, nebo je-li v této věci podána stížnost, je běžnou praxí Komise, aby v součinnosti s koordinátorem projektu zjistila důvody tohoto prodlení. |
| --- | --- |

5.21.

Komise připomněla koordinátorům povinnost převádět finanční prostředky neprodleně. Zjistí-li se, že při rozdělování finančních prostředků došlo k prodlení, nebo je-li v této věci podána stížnost, je běžnou praxí Komise, aby v součinnosti s koordinátorem projektu zjistila důvody tohoto prodlení.

| 5.22. | Komise vyčlenila značné zdroje na kontrolu ex ante
  týkající se velké výzkumné infrastruktury. Konstatuje, že zjištěné problémy se netýkaly samotné kontroly ex ante, ale spíše toho, že příjemci používali vlastní metodiky pro velkou výzkumnou infrastrukturu. |
| --- | --- |

5.22.

Rámeček 5.5

| Příklad 1: | Použití systému jednotkových nákladů má zjednodušit pravidla financování pomocí standardních částek pro předem stanovené kategorie nákladů: jakmile bude tento systém schválen, neměly by uvedené částky již být zpochybněny prostřednictvím srovnání se skutečnými náklady.
  V konkrétním případě je však částka v rozmezí 90 až 144 EUR vyplacená této organizaci určena k úhradě veškerých nákladů spojených s pobytem zaměstnanců v zahraničí. Vzhledem k tomu, že organizace vyplácí zaměstnancům denní příspěvek na pokrytí nákladů na stravu ve výši 44 EUR, zastává Komise názor, že zbývající část příspěvku, která se pohybuje v rozmezí 46 až 100 EUR, je přiměřená všem ostatním nákladům, které mají být pokryty, jako je ubytování a doprava na místě. |
| --- | --- |

Příklad 1:

V konkrétním případě je však částka v rozmezí 90 až 144 EUR vyplacená této organizaci určena k úhradě veškerých nákladů spojených s pobytem zaměstnanců v zahraničí. Vzhledem k tomu, že organizace vyplácí zaměstnancům denní příspěvek na pokrytí nákladů na stravu ve výši 44 EUR, zastává Komise názor, že zbývající část příspěvku, která se pohybuje v rozmezí 46 až 100 EUR, je přiměřená všem ostatním nákladům, které mají být pokryty, jako je ubytování a doprava na místě.

| Příklad 2: | Příručka k programu Erasmus+ určená pro národní agentury požaduje, aby měly všechny národní agentury k dispozici „počítačový účetní systém a odpovídající postupy a kontroly, které zajistí, aby účetní údaje... byly přesné, úplné a včasné, jak je stanoveno v pověřovací dohodě a jejích přílohách“.
  V tomto konkrétním případě získala Komise ujištění o legalitě a správnosti příslušných transakcí národní agentury nebo země účastnící se programu, ale nemůže stanovit zvláštní strukturu postupu schvalování finančních transakcí.
  Komise zastává názor, že finanční riziko spojené se zjištěním má malý dopad a je již dostatečně zmírněno řídicím a kontrolním systémem. |
| --- | --- |

Příklad 2:

V tomto konkrétním případě získala Komise ujištění o legalitě a správnosti příslušných transakcí národní agentury nebo země účastnící se programu, ale nemůže stanovit zvláštní strukturu postupu schvalování finančních transakcí.

Komise zastává názor, že finanční riziko spojené se zjištěním má malý dopad a je již dostatečně zmírněno řídicím a kontrolním systémem.

| 5.29. | Pokles míry provádění vyplývá zejména z řady nových důležitých případů z konce roku 2018, které nebylo možné do konce roku zpracovat. Na těchto případech se stále pracuje a řada z nich byla vyřešena v první polovině roku 2019. Komise nicméně uznává, že extrapolace zjištění auditu týkajícího se 7. RP zůstává i nadále obtížná, neboť pro ni neexistuje žádný výslovný právní základ. V programu Horizont 2020 je prodloužení platnosti zjištění auditu pro příjemce povinné a proces zpětného získání byl začleněn do pracovních postupů v oblasti IT. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Zohledňování všech zjištění auditu se pozorně sleduje. Pozdní zohlednění zjištění auditu je často odůvodněno potřebou vývoje informačních technologií, legislativními lhůtami nebo novými prioritami.
  Komise souhlasí s tím, že účinné šíření a využívání výsledků projektů má zásadní význam pro efektivní financování výzkumu a inovací. Provádí doporučení Útvaru interního auditu (IAS) v souladu s akčním plánem. |
| --- | --- |

5.30.

Komise souhlasí s tím, že účinné šíření a využívání výsledků projektů má zásadní význam pro efektivní financování výzkumu a inovací. Provádí doporučení Útvaru interního auditu (IAS) v souladu s akčním plánem.

| 5.33. | Komise analyzuje připomínku EÚD týkající se auditu ex post
  a bude v této oblasti s EÚD i nadále úzce spolupracovat. Uznává však, že ve většině případů, které Účetní dvůr zjistil, nebyl finanční dopad významný. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Hlavním účelem kontrol ex post, které provádí Komise, je chránit finanční zájmy EU prostřednictvím zpětného získání neoprávněně vyplacených částek. Komise jejich prostřednictvím přezkoumává systém vnitřní kontroly příjemců a v případě zjištěných nedostatků navrhuje doporučení s cílem zjistit chyby na straně příjemců a předcházet jim. Komise navíc maximalizuje velikost vzorku kontrolovaného během auditu ex post a v případě systémových chyb provádí v rámci každého auditu, jakož i v rámci programu extrapolaci. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.36. | Komise konstatuje, že sazba vypočítaná EÚD (tj. 1,6 %) je v rozmezí jím odhadované míry chyb. Komise bude pozorně sledovat připomínky EÚD uvedené v odstavci 5.34. |
| --- | --- |

5.36.

Závěr a doporučení

| 5.37. | Každoročně vypočítaná odhadovaná míra chyb, kterou vykazuje EÚD, je jedním z ukazatelů účinnosti vynakládání výdajů EU.
  Komise má však víceletou kontrolní strategii pro výdaje na výzkum. Na jejím základě odhaduje míru zbytkových chyb, v níž se odráží zpětné získávání prostředků, opravy a účinky všech jejích kontrol a auditů během celého období provádění programu. |
| --- | --- |

5.37.

Komise má však víceletou kontrolní strategii pro výdaje na výzkum. Na jejím základě odhaduje míru zbytkových chyb, v níž se odráží zpětné získávání prostředků, opravy a účinky všech jejích kontrol a auditů během celého období provádění programu.

| 5.38. | Komise bere na vědomí připomínku EÚD, že riziková částka při platbě stanovená ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti, se pohybuje v rozmezí odhadované míry chyb EÚD. Komise bude pozorně sledovat připomínky EÚD uvedené v odstavci 5.34. |
| --- | --- |

5.38.

Doporučení 5.1 (malé a střední podniky a noví účastníci)

Doporučení č. 5.1 Komise přijímá.

Komise bude pokračovat ve své komunikační kampani týkající se pravidel financování, včetně pravidel pro malé a střední podniky a nové účastníky, jak doporučuje EÚD.

Stávající kontroly ex ante prováděné Komisí již jsou zaměřeny na rizikovější transakce. Komise přezkoumá, jak může dále zacílit žádosti o přiznání náhrady nákladů podávané malými a středními podniky a novými účastníky, a to s ohledem na připomínky EÚD a auditorů Komise. Rozsah tohoto zacílení však bude muset zohlednit skutečnost, že již na konci roku 2018 bylo do rámcového programu zapojeno 23 458 malých a středních podniků a 15 876 nových účastníků. Bude třeba důsledně zvážit nákladovou efektivnost dodatečných kontrol.

Doporučení 5.2 (příští rámcový program pro výzkum)

Doporučení č. 5.2 Komise přijímá.

Mechanismus pro velkou výzkumnou infrastrukturu není v návrhu Komise týkajícím se programu Horizont Evropa obsažen. Tento návrh však projednávají legislativní orgány.

Doporučení 5.3 (Horizont 2020)

Doporučení č. 5.3 Komise přijímá.

Komise zdůrazňuje, že jakékoli zlepšení procesu auditu provedené na základě doporučení EÚD bude vzhledem k délce cyklu auditu vyžadovat čas.

Doporučení 5.4 (zjištění Útvaru interního auditu Komise)

Doporučení č. 5.4 Komise přijímá.

Část 2: Otázky výkonnosti ve výzkumu a vývoji

| 5.43. | Projekty v oblasti výzkumu a inovací ve většině případů dosahují očekávaných výstupů a výsledků. Jsou však ze své podstaty rizikové a nejisté.
  Byl zaveden proces monitorování projektů, jehož cílem je posoudit jejich pokrok a v případě potřeby přijmout vhodná opatření. Nelze však vždy předem zaručit, že se podaří dosáhnout vědeckých a technologických cílů. |
| --- | --- |

5.43.

Byl zaveden proces monitorování projektů, jehož cílem je posoudit jejich pokrok a v případě potřeby přijmout vhodná opatření. Nelze však vždy předem zaručit, že se podaří dosáhnout vědeckých a technologických cílů.

Příloha 5.2 – Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se oblasti „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“

Doporučení 1 (2015 – využití příslušných dostupných informací)

Komise pokračovala v přezkumu svých kontrol ex ante s ohledem na zjištění EÚD a zjištění svého Útvaru interního auditu. Míra zjistitelných chyb byla v roce 2018 výrazně nižší.

Doporučení 4 (2015 – provádění extrapolovaných oprav)

Komise pokračovala v provádění extrapolace systematických chyb, které zjistili její auditoři.

Doporučení 1 (2017 – Horizont 2020)

Komise dále podle potřeby doplňovala vysvětlení prostřednictvím aktualizací anotované grantové dohody. Zavedla rovněž počítačový systém „Personnel Costs Wizard“, který má příjemcům pomoci správně vypočítat jejich způsobilé náklady na zaměstnance. Seznam problémů v některých zemích byl v roce 2017 dvakrát a v roce 2018 jednou aktualizován.

Doporučení 2 (2017 – Nástroj pro propojení Evropy)

Komise se domnívá, že toto doporučení bylo plně provedeno, neboť vyjasnila existující problémy prostřednictvím pokynů, které byly v lednu 2019 zveřejněny na internetových stránkách Výkonné agentury pro inovace a sítě (INEA).

Kapitola 6 – Hospodářská, sociální a územní soudržnost

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Úvod

Stručný popis podokruhu „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“

6.4 Třetí odrážka. Audity správnosti jsou součástí posouzení Komise, které vyžaduje důkladný a vyčerpávající dokumentární přezkum všech balíčků pro poskytnutí jistoty. Tyto audity správnosti mohou zapříčinit opakované posouzení měr zbytkových chyb a vést k dodatečným finančním opravám tam, kde je to potřeba, a to i po roce následujícím po přijetí balíčků pro poskytnutí jistoty. V návaznosti na toto posouzení Komise každoročně provádí posouzení rizik s cílem určit, které auditní orgány a programy budou předmětem auditů na místě. Hlavním cílem těchto auditů je získat přiměřenou jistotu, že členské státy odhalily a oznámily veškeré závažné systémové nedostatky a že předložené výroky auditora a míry zbytkových chyb jsou spolehlivé.

| 6.6. | Cílem rámce kontroly a získávání jistoty na období 2014–2020 je zajistit, aby míra zbytkových chyb u výdajů proplacených z rozpočtu EU zůstala pod 2% prahem významnosti pro všechny operační programy, a to na základě důkladného přezkumu balíčků pro poskytnutí jistoty, včetně výroků auditora a měr chyb, které zaslaly auditní orgány. Pokud to Komise považuje za nezbytné, uplatní v případě závažných zbývajících nedostatků dodatečné finanční opravy, včetně čistých oprav (viz rovněž odpovědi Komise na výroční zprávu EÚD za rok 2017, body 6.5 až 6.15). |
| --- | --- |

6.6.

Část 1 – Správnost operací

Výsledky přezkumu operací a opakovaného provedení auditní práce

6.14. a 6.15. Komise zdůrazňuje význam práce, kterou auditní orgány odvádějí při odhalování chyb, které vedly k významným finančním opravám a zrušení plateb před předložením účetní závěrky za období 2016–2017 Komisi. Důkladná auditní práce auditních orgánů během uzávěrky a až do jejího konce vedla rovněž k významným finančním opravám pro programové období 2007–2013.

Komise nesouhlasí s posouzením EÚD ohledně tří významných chyb týkajících se období 2014–2020 a dvou chyb týkajících se období 2007–2013 (viz rovněž odpovědi Komise k bodům 6.71). Příčinou je odlišný výklad platných vnitrostátních předpisů nebo předpisů EU, což má dopad na vypočtenou míru chyb.

Komise odkazuje na nejhorší možné scénáře uvedené ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018, které podle ní s přihlédnutím k dohodnutým chybám odrážejí rozumný odhad míry chyb.

Zvýšené částky certifikovaných výdajů ve všech členských státech, jakož i přístup založený na posouzení rizik, který Komise použila v rámci svých auditů souladu s předpisy, vysvětlují zvýšení průměrných celkových měr zbytkových chyb uvedených v příslušných výročních zprávách o činnosti. Komise ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018 zveřejnila požadované dodatečné finanční opravy, které se mají použít pro všechny dotčené programy.

Komise bude i nadále úzce spolupracovat s řídícími a auditními orgány dotčených programů, sledovat dohodnuté závěry a zajišťovat, aby se zbytková míra chyb pro všechny programy postupně držela pod 2% hranicí.

| 6.17. | V roce 2018 auditní orgány poprvé informovaly o nesrovnalostech, které zjistily při svém auditu operací vycházejícím ze společné typologie dohodnuté s Komisí a sdílené mezi členskými státy.
  Většina oznámených nesrovnalostí se týkala nezpůsobilých výdajů, po nichž následovaly veřejné zakázky a finanční nástroje. To odpovídá také nejběžnějším typům nesrovnalostí, které Komise prostřednictvím svých auditů a EÚD odhalily v rámci dodatečných zjištění, jak je uvedeno v rámečku 6.2. |
| --- | --- |

6.17.

Většina oznámených nesrovnalostí se týkala nezpůsobilých výdajů, po nichž následovaly veřejné zakázky a finanční nástroje. To odpovídá také nejběžnějším typům nesrovnalostí, které Komise prostřednictvím svých auditů a EÚD odhalily v rámci dodatečných zjištění, jak je uvedeno v rámečku 6.2.

| 6.18. | Z výsledků auditů Komise, z nichž některé jsou stále předmětem řízení o sporných otázkách, vyplývá vhodnost provedeného posouzení rizik.
  Jak již uvedla ve své odpovědi k bodu 6.20 výroční zprávy za rok 2016 a k bodu 6.28 výroční zprávy za rok 2017, aktualizované pokyny pro programové období 2014–2020, které Komise zaslala členským státům, a požadavek na využití zjednodušeného vykazování nákladů by měly v budoucnu přispět k dalšímu zlepšování kvality řídicích kontrol. To však závisí na zaměstnancích, kteří budou k dispozici pro zpracování rostoucích částek vykázaných výdajů, a na potřebné stabilitě zkušených zaměstnanců v dotčených správních orgánech.
  Kromě toho jim typologie auditních zjištění, která auditní orgány oznamují řídicím orgánům, umožňuje začlenit častější zdroje chyb do posouzení rizik a přizpůsobit své přístupy a nástroje pro řídicí kontroly odpovídajícím způsobem. |
| --- | --- |

6.18.

Jak již uvedla ve své odpovědi k bodu 6.20 výroční zprávy za rok 2016 a k bodu 6.28 výroční zprávy za rok 2017, aktualizované pokyny pro programové období 2014–2020, které Komise zaslala členským státům, a požadavek na využití zjednodušeného vykazování nákladů by měly v budoucnu přispět k dalšímu zlepšování kvality řídicích kontrol. To však závisí na zaměstnancích, kteří budou k dispozici pro zpracování rostoucích částek vykázaných výdajů, a na potřebné stabilitě zkušených zaměstnanců v dotčených správních orgánech.

Kromě toho jim typologie auditních zjištění, která auditní orgány oznamují řídicím orgánům, umožňuje začlenit častější zdroje chyb do posouzení rizik a přizpůsobit své přístupy a nástroje pro řídicí kontroly odpovídajícím způsobem.

6.20. a 6.21. U dvou chyb s významným dopadem (viz odpověď Komise k bodu 6.14) se Komise domnívá, že nedošlo k žádnému porušení, a tudíž bylo dosaženo souladu s platnými vnitrostátními předpisy nebo předpisy EU. Komise se proto domnívá, že buď příslušný projekt, nebo příjemce, nebo výdaje byly způsobilé.

Rovněž zdůrazňuje, že v souvislosti s potvrzenými případy provede nezbytná následná opatření a podnikne veškeré kroky, které považuje za nezbytné.

| 6.22 | Komise od loňského roku přijala pokyny a poskytla členským státům objasnění týkající se způsobilosti DPH.
  Ve svém návrhu právního rámce na období 2021–2027 Komise navrhla jednodušší pravidlo pro způsobilost DPH, které vychází z prahové hodnoty celkových nákladů projektů a je nezávislé na soukromém nebo veřejném statusu příjemce. Komise se domnívá, že takové pravidlo významně sníží riziko nejednotného nebo nesprávného výkladu pravidel způsobilosti. |
| --- | --- |

6.22

Ve svém návrhu právního rámce na období 2021–2027 Komise navrhla jednodušší pravidlo pro způsobilost DPH, které vychází z prahové hodnoty celkových nákladů projektů a je nezávislé na soukromém nebo veřejném statusu příjemce. Komise se domnívá, že takové pravidlo významně sníží riziko nejednotného nebo nesprávného výkladu pravidel způsobilosti.

| 6.23. | Komise souhlasí s tím, že požadavky nad rámec právních předpisů (tzv. gold-plating) v zásadě zvyšují složitost a jsou zdrojem chyb. Komise i nadále doporučuje orgánům odpovědným za programy zjednodušení na vnitrostátní úrovni, kdykoli jsou taková složitá pravidla zjištěna. Viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.14. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | Komise souhlasí s tím, že zjednodušené vykazování nákladů je méně náchylné k chybám, jak ukazuje i zkušenost.
  Nedávno přijaté souhrnné nařízení nabízí více možností pro použití zjednodušeného vykazování nákladů. Kromě toho v návrhu Komise na programové období 2021–2027 Komise rozšířila prostor pro povinné a volitelné využití zjednodušeného vykazování nákladů, aby snížila administrativní zátěž příjemců, posílila zaměření na výsledky a dále snížila riziko chyb. |
| --- | --- |

6.24.

Nedávno přijaté souhrnné nařízení nabízí více možností pro použití zjednodušeného vykazování nákladů. Kromě toho v návrhu Komise na programové období 2021–2027 Komise rozšířila prostor pro povinné a volitelné využití zjednodušeného vykazování nákladů, aby snížila administrativní zátěž příjemců, posílila zaměření na výsledky a dále snížila riziko chyb.

| 6.26. | Komise pokračuje v provádění aktualizovaného akčního plánu pro zadávání veřejných zakázek, jehož cílem je zlepšit soulad postupů zadávání veřejných zakázek v rámci politiky soudržnosti. V roce 2018 byl zvláštní důraz kladen na další profesionalizaci zadavatelů v souladu s balíčkem týkajícím se zadávání veřejných zakázek, který Komise přijala v říjnu 2017.
  Komise zdůrazňuje nedávno aktualizované pokyny pro standardizované finanční opravy týkající se chyb při zadávání veřejných zakázek. Cílem těchto pokynů je dosáhnout jednotného provádění v souladu se zásadou rovného zacházení s členskými státy. |
| --- | --- |

6.26.

Komise zdůrazňuje nedávno aktualizované pokyny pro standardizované finanční opravy týkající se chyb při zadávání veřejných zakázek. Cílem těchto pokynů je dosáhnout jednotného provádění v souladu se zásadou rovného zacházení s členskými státy.

6.27. a 6.28. Komise konstatuje, že auditní orgány zjistily většinu případů porušování v souvislosti s veřejnými zakázkami u operací, které prověřoval EÚD. To ukazuje na zlepšení schopnosti auditních orgánů odhalovat tento druh chyb. Významný podíl chyb v zadávání veřejných zakázek, k nimž došlo na úrovních řídících orgánů a zprostředkujících subjektů, však ukazuje, že je zapotřebí neustále pracovat na tom, aby se zajistilo lepší odhalování těchto případů prvostupňovými řídicími kontrolami. Komise bude tyto případy sledovat a uplatní nezbytné dodatečné finanční opravy, včetně čistých oprav, pokud se na ně vztahují regulační podmínky.

6.30. až 6.32. Tři z vyčíslených chyb, které EÚD ve svém vzorku odhalil, souvisejí s problémem týkajícím se vnitrostátního režimu státní podpory, který obsahoval ustanovení v rozporu s pravidly EU o státní podpoře. Komise toto nedodržování zjistila již v minulosti a dotčený členský stát požádala, aby přijal nezbytná nápravná opatření a neprodleně změnil své postupy. Členský stát odpovídajícím způsobem změnil své právní předpisy s okamžitým účinkem na budoucí případy, čímž tento konkrétní systémový nedostatek odstranil.

Komise si není vědoma, že by v rámci účetní závěrky za období 2016–2017 došlo k podobnému porušení předpisů v jiných členských státech.

U jednoho z dalších sedmi případů zjištěných EÚD odkazuje Komise na svou odpověď k bodu 6.14.

6.36. až 6.38. Pokud jde o finanční nástroje, které spravuje skupina EIB, revidovaný článek 40 nařízení o společných ustanoveních stanoví nový model míry jistoty, který zahrnuje zejména kontrolní zprávy i zprávy o auditu vypracované externími auditory Evropské investiční banky/Evropského investičního fondu (EIB/EIF), jejichž modely jsou schváleny prováděcím aktem. Tímto se reaguje na doporučení 1 ve výroční zprávě EÚD za rok 2017 a poskytuje se požadovaná jistota.

EIF potvrdil, že je připraven na dobrovolné bázi rozšířit používání nových typů zpráv o auditu na všechny programy iniciativy na podporu malých a středních podniků.

| 6.39. | Komise zdůrazňuje skutečnost, že uvedená povinnost orgánů členských států vyplatit celou splatnou částku veřejného příspěvku do 90 dnů, byla plně dodržena u více než 97 % prověřovaných operací.
  V jednom členském státě (Francie) však orgány s vyplacením poslední splátky (10 %) čekají, než příjemce (poskytovatel odborné přípravy) zašle svou závěrečnou zprávu o provádění. |
| --- | --- |

6.39.

V jednom členském státě (Francie) však orgány s vyplacením poslední splátky (10 %) čekají, než příjemce (poskytovatel odborné přípravy) zašle svou závěrečnou zprávu o provádění.

Naše posouzení práce auditních orgánů

| 6.40. | Komise je toho názoru, že praxe nevyplácení celého veřejného příspěvku příjemci do 90 dnů, která byla zjištěna u dvou dotčených programů, může být odůvodněna potřebou analyzovat, zda měla být celá částka skutečně splatná příjemci před tím, než mohla být konečná částka vyplácená EU vypočtena a uhrazena.
  V konkrétním případě Německa představuje převod prostředků ESF od řídicího orgánu konečnému příjemci („Bundesagentur für Arbeit“) – po úhradě Komisí – vnitřní správní opatření mezi Spolkovým ministerstvem práce a sociálních věcí a příjemcem. Tento převod se vztahuje pouze na jedno opatření dotčeného operačního programu (OP). |
| --- | --- |

6.40.

V konkrétním případě Německa představuje převod prostředků ESF od řídicího orgánu konečnému příjemci („Bundesagentur für Arbeit“) – po úhradě Komisí – vnitřní správní opatření mezi Spolkovým ministerstvem práce a sociálních věcí a příjemcem. Tento převod se vztahuje pouze na jedno opatření dotčeného operačního programu (OP).

| 6.42. | Auditní orgány zajišťují reprezentativnost svých vzorků na úrovni každého OP nebo skupiny OP. Tento přístup Komisi umožňuje zveřejňovat ve výročních zprávách o činnosti podrobné informace na úrovni OP a také u každého OP získat jistotu.
  Komise i nadále intenzivně spolupracuje se všemi auditními orgány s cílem zajistit, aby tyto orgány plnily očekávané normy. Tato spolupráce zahrnuje různé pokyny ohledně balíčků pro poskytnutí jistoty, vypracování metodiky auditu finančních nástrojů, odborná setkání k projednání metodických otázek, vytvoření společně sdílených a dohodnutých postupů pro výběr vzorků s cílem zajistit reprezentativní a spolehlivé míry chyb (souhrnné pokyny) a přijetí společných auditních nástrojů a kontrolních seznamů.
  Na základě vlastní důkladné dokumentární auditní práce a posouzení rizika na místě Komise v příslušných výročních zprávách o činnosti GŘ REGIO a GŘ EMPL uvedla, že se u 40 programů EFRR/FS a 47 programů ESF/YEI domnívá, že míra zbytkových chyb převyšuje 2%. Příčinami byly administrativní chyby, neodhalování problémů, na které Komise upozornila v analýze výročních kontrolních zpráv a pracovních dokumentů auditních orgánů nebo nedostatečné opravy provedené na úrovni členských států.
  Komise s dotčenými auditními orgány spolupracuje, aby se jejich práce do budoucna zlepšila. |
| --- | --- |

6.42.

Komise i nadále intenzivně spolupracuje se všemi auditními orgány s cílem zajistit, aby tyto orgány plnily očekávané normy. Tato spolupráce zahrnuje různé pokyny ohledně balíčků pro poskytnutí jistoty, vypracování metodiky auditu finančních nástrojů, odborná setkání k projednání metodických otázek, vytvoření společně sdílených a dohodnutých postupů pro výběr vzorků s cílem zajistit reprezentativní a spolehlivé míry chyb (souhrnné pokyny) a přijetí společných auditních nástrojů a kontrolních seznamů.

Na základě vlastní důkladné dokumentární auditní práce a posouzení rizika na místě Komise v příslušných výročních zprávách o činnosti GŘ REGIO a GŘ EMPL uvedla, že se u 40 programů EFRR/FS a 47 programů ESF/YEI domnívá, že míra zbytkových chyb převyšuje 2%. Příčinami byly administrativní chyby, neodhalování problémů, na které Komise upozornila v analýze výročních kontrolních zpráv a pracovních dokumentů auditních orgánů nebo nedostatečné opravy provedené na úrovni členských států.

Komise s dotčenými auditními orgány spolupracuje, aby se jejich práce do budoucna zlepšila.

| 6.43. | Pokud jde o typologii chyb zjištěných členskými státy a auditory EU, odkazuje Komise na svou odpověď k bodům 6.17 a 6.18.
  Komise souhlasí s tím, že u některých řídicích a kontrolních systémů je zapotřebí dalších zlepšení, aby se zajistilo, že všechny chyby budou včas odhaleny a napraveny, jak je uvedeno ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018. |
| --- | --- |

6.43.

Komise souhlasí s tím, že u některých řídicích a kontrolních systémů je zapotřebí dalších zlepšení, aby se zajistilo, že všechny chyby budou včas odhaleny a napraveny, jak je uvedeno ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018.

6.44. a 6.45. Komise vypracovala podrobné a důkladné pokyny týkající se výběru vzorků s cílem dále vyjasnit ustanovení článku 127 nařízení o společných ustanoveních a nařízení (EU) č. 480/2014 a za účelem zajistit harmonizovaný, dohodnutý a koordinovaný rámec provádění pro auditní orgány. Komise zdůrazňuje, že metody výběru vzorků vyžadují v různých fázích tohoto procesu použití odborného úsudku, který může vést k odlišnému posouzení ze strany různých aktérů.

Komise bude pokračovat v odborném dialogu s EÚD s cílem dosáhnout společného porozumění, a poskytnout tak auditním orgánům potřebnou jistotu.

Rámeček 6.6

V souvislosti s nedostatky zjištěnými v metodě výběru vzorků použité pro jeden OP v Německu dospěla Komise k závěru, že míra chyb vyplývající z použitého způsobu výběru vzorků je při zohlednění jejích pokynů pro výběr vzorků přijatelná. Zároveň však auditní orgán vyzvala, aby svou metodu výběru vzorků v budoucích letech změnil na výběr vzorku podle peněžních jednotek. To bylo přijato a provedeno.

6.46. a 6.47. Komise vítá zlepšení, která EÚD zmiňuje v bodě 6.48 v souvislosti s dokumentací auditních orgánů. V souladu s doporučením EÚD z roku 2017 zřídila Komise pracovní skupinu, do níž se zapojilo několik auditních orgánů a EÚD jakožto pozorovatel. Cílem je dosáhnout v této oblasti společného porozumění a praxe, přičemž je třeba náležitě zohlednit potřebu vhodné rovnováhy k zajištění řádných a účinných správních postupů.

Komise bude i nadále úzce spolupracovat s auditními orgány, aby prostřednictvím sdílení osvědčených postupů a výměny auditních nástrojů a metodik, včetně kontrolního seznamu Komise, řešila problémy, na něž EÚD poukázal.

| 6.48. | Komise vítá zlepšení, které EÚD zmiňuje. Potvrzuje, že soustavně spolupracuje s orgány odpovědnými za programy, a zejména s auditními orgány, aby posílila jejich schopnost předcházet chybám a napravovat je, a tudíž přispívat k procesu poskytnutí jistoty. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.50. | Komise poznamenává, že sedm chyb uvedených EÚD v tomto bodě mělo omezený dopad na míry chyb nahlášené dotčenými auditními orgány pro tyto programy. Bude však i nadále spolupracovat s auditními orgány za účelem správného zpracování a vyčíslení chyb. |
| --- | --- |

6.50.

Ověřovací práce Komise a její vykazování míry zbytkových chyb ve výročních zprávách o činnosti

| 6.51. | Kontrolní postupy členských států zahrnují tři orgány odpovědné za programy: řídící orgány odpovědné za řídicí kontroly (první linie obrany proti chybám), certifikační orgány vydávající osvědčení legality a správnosti výdajů uvedených v účetní závěrce s přihlédnutím ke všem dostupným výsledkům kontrol a auditní orgány, které provádějí audity za účelem poskytnout výroky auditora. Po posouzení předložených balíčků pro poskytnutí jistoty upozorňují generální ředitelství v závěrech svých výročních zpráv o činnosti na tři aspekty související s těmito kontrolami, a to na efektivnost řídicích a kontrolních systémů, přijatelnost účetních závěrek a legalitu a správnost uvedených výdajů. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.53. | Obě GŘ informovala o hlavním ukazateli výkonnosti pro správnost na základě provedené auditní práce a důkazních informací dostupných ke dni přijetí jejich příslušných výročních zpráv o činnosti. Odhad nejhoršího možného scénáře byl proveden za použití konzervativních paušálních sazeb na programy, u nichž byly míry chyb stále předmětem řízení o sporných otázkách, a tudíž zatím nebyly potvrzeny. Nejhorší možný scénář odráží také rizika neodhalených chyb v části vzorku vybraného auditním orgánem, který Komise nekontrolovala. Oba generální ředitelé v rámci transparentnosti usilují o zveřejnění veškerých náležitých informací týkajících se jednotlivých OP ve svých příslušných výročních zprávách o činnosti (příloha 10 B).
  Kdykoli to bylo možné, Komise rovněž zohlednila výsledky práce EÚD. Komise zaujala obezřetný přístup, a pokud audit EÚD stále probíhal a předběžné výsledky ještě neprošly procesem zúčtování, použila pro dotčené OP nejhorší možný scénář. |
| --- | --- |

6.53.

Kdykoli to bylo možné, Komise rovněž zohlednila výsledky práce EÚD. Komise zaujala obezřetný přístup, a pokud audit EÚD stále probíhal a předběžné výsledky ještě neprošly procesem zúčtování, použila pro dotčené OP nejhorší možný scénář.

6.54. a 6.55. S cílem přispět k podávání zpráv podniků o výdajích za rok 2018 obě GŘ odhadovala riziko při platbě a při uzávěrce za použití nejkonzervativnějšího přístupu vycházejícího z potvrzených měr zbytkových chyb za období 2016–2017. Nepotvrzené míry zbytkových chyb za období 2017–2018 se používají pouze v případě, že jsou vyšší než potvrzené míry za období 2016–2017. Komise zdůrazňuje, že v okamžiku podpisu výročních zpráv o činnosti se na výdaje vykázané v kalendářním roce, za který se podává zpráva, vztahuje 10 % zadržení průběžných plateb.

| 6.56. | Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 6.14. Komise zastává názor, že odhadované riziko při platbě, které je uvedeno ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti, podává věrný obraz o riziku souvisejícím s legalitou a správností příslušných výdajů v rámci politiky soudržnosti za rok 2018, což je jiné období, než které kontroloval EÚD. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.60. | Kromě auditů souladu s předpisy provedla Komise v roce 2018 také 27 auditů systému včasné prevence týkajících se efektivního fungování řídicích a kontrolních systémů a 14 zjišťovacích misí ve vztahu k auditním orgánům, jejichž cílem bylo přezkoumat obsah výročních kontrolních zpráv a vyjasnit otázky s ohledem na dokumentární přezkum. To přispívá k procesu poskytnutí jistoty. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.62. | Komise navrhla svůj systém poskytnutí jistoty, aby generální ředitelé mohli poskytovat jistotu u každého ze 419 OP s ohledem na svou povinnost jakožto pověřené schvalující osoby. Tento model jistoty je založen na nákladově efektivním, dvoustupňovém přístupu k auditu: systematického dokumentárního přezkumu všech OP a doplňkových auditů souladu s předpisy na místě založených na posouzení rizika pro vybrané OP. Komise se domnívá, že má přiměřenou jistotu o legalitě a správnosti uvedených výdajů, s výjimkou programů, u nichž uvedla možné dodatečné finanční opravy (viz odpověď Komise k bodu 6.42).
  Souhrnný klíčový ukazatel výkonnosti je navíc ve výročních zprávách o činnosti uváděn jako vážený průměr všech potvrzených měr chyb. Komise rovněž zveřejnila nejhorší možný scénář, přičemž vzala v úvahu všechny dosud neověřené informace (viz odpověď Komise k bodu 6.53). |
| --- | --- |

6.62.

Souhrnný klíčový ukazatel výkonnosti je navíc ve výročních zprávách o činnosti uváděn jako vážený průměr všech potvrzených měr chyb. Komise rovněž zveřejnila nejhorší možný scénář, přičemž vzala v úvahu všechny dosud neověřené informace (viz odpověď Komise k bodu 6.53).

| 6.63. | Pro každý audit souladu s předpisy hodnotí auditoři Komise riziko opakování chyb podobných odhaleným chybám v části vzorku, který auditní orgán nekontroloval. V takovém případě se k odhadu nejhoršího možného scénáře pro míru zbytkových chyb ve výročních zprávách o činnosti použijí příslušné paušální sazby (viz bod 6.53). |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | Poskytnutí konečné potvrzené celkové míry zbytkových chyb pro každý operační program každý rok není vždy možné. Ke zpoždění takového posouzení může přispět několik faktorů, včetně řízení o sporných otázkách týkajících se auditů souladu s předpisy provedených Komisí nebo potřeby dodatečných kontrol Komise, jak to umožňuje regulační rámec až do konce lhůty, do které mají příjemci uchovávat podpůrnou dokumentaci.
  V účetním období 2016/2017 k tomu došlo v případě 40 programů REGIO a 47 programů EMPL, jak je vysvětleno ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018. U těchto programů Komise uplatní požadované dodatečné finanční opravy, aby dosáhla míry zbytkových chyb nižší než 2%. |
| --- | --- |

6.64.

V účetním období 2016/2017 k tomu došlo v případě 40 programů REGIO a 47 programů EMPL, jak je vysvětleno ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018. U těchto programů Komise uplatní požadované dodatečné finanční opravy, aby dosáhla míry zbytkových chyb nižší než 2%.

| 6.66. | Komise se domnívá, že výdaje certifikované při uzávěrce dotčeného balíčku jsou v souladu s příslušnými nařízeními a s její odpovědí na výroční zprávu EÚD za rok 2016, kdy byly zjištěny dvě totožné chyby. |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | V návaznosti na závěrečnou zprávu z vyšetřování úřadu OLAF byla vydána finanční doporučení pro jeden projekt zahrnutý do maďarského uzávěrkového balíčku. Bez ohledu na související výdaje program předložil dostatek způsobilých výdajů, aby Komise mohla přikročit k částečné uzávěrce. Na základě zprávy OLAF příslušný soud v jednom členském státě na konci roku 2018 stáhl obvinění vznesená proti dodavateli. V druhém členském státě vyšetřování stále probíhá. Komise bude sledovat vývoj v této věci a předejde jakémukoli riziku uvedení nesprávných částek v konečném zůstatku. |
| --- | --- |

6.67.

6.68. až 6.70. Ustanovení o uzavření v nařízení o společných ustanoveních se logicky vztahují na konkrétní výdaje, které je třeba při uzavírání řešit, jako je například zúčtování záloh vyplacených do provedených finančních nástrojů oproti vyplaceným zálohám (článek 42 nařízení o společných ustanoveních). Většina výdajů pro většinu OP však do té doby projde roční účetní závěrkou, a budou tedy konečné.

Komise se domnívá, že včasné pokyny budou s ohledem na uzavírání OP v roce 2025 užitečné. Tyto pokyny mohou dále objasnit šablonu závěrečné zprávy o provádění (článek 142 nařízení o společných ustanoveních) s cílem zajistit, že obsahuje všechny náležité informace, a ve vztahu k období 2007–2013 mohou upřesnit postup při uzavírání různých záležitostí, jako jsou: zúčtování zbývajících záloh na státní podporu (čl. 131 odst. 5 nařízení o společných ustanoveních), příjem vytvořený po dokončení projektů (článek 61 nařízení o společných ustanoveních), nedokončené projekty (čl. 2 odst. 14 nařízení o společných ustanoveních), postupné provádění projektů, stanovení stropu pro konečnou platbu EU (článek 129 nařízení o společných ustanoveních) atd.

Závěr a doporučení

| 6.71. | Komise ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2018 zcela transparentně uvedla, že existuje riziko, že míra chyb zůstane pro 40 programů REGIO a 47 programů EMPL významná. Dotčené programy uvedla ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018. V souladu s regulačním rámcem 2014–2020 se Komise zavazuje na tyto programy uplatnit požadované dodatečné finanční opravy, včetně čistých oprav, pokud se na ně vztahují regulační podmínky.
  Zvýšené částky certifikovaných výdajů ve všech členských státech, jakož i přístup založený na posouzení rizik, který Komise použila v rámci svých auditů souladu s předpisy, vysvětlují zvýšení průměrných celkových měr zbytkových chyb uvedených v příslušných výročních zprávách o činnosti v porovnání s rokem 2017.
  Komise však nesouhlasí s posouzením EÚD ohledně tří významných chyb týkajících se období 2014–2020 a dvou chyb týkajících se období 2007–2013. Příčinou je odlišný výklad platných vnitrostátních předpisů nebo předpisů EU, což má dopad na vypočtenou míru chyb.
  Komise odkazuje na nejhorší možné scénáře uvedené ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018, které podle ní s přihlédnutím k dohodnutým chybám odrážejí rozumný odhad míry chyb.
  Komise bude i nadále úzce spolupracovat s řídícími a auditními orgány dotčených programů, sledovat dohodnuté závěry a zajišťovat, aby se zbytková míra chyb pro všechny programy postupně držela pod 2% hranicí. Regulační rámec poskytuje Komisi všechny nezbytné nástroje dohledu k zastavení průběžných plateb nebo platby ročního zůstatku a k provedení dodatečných finančních oprav, aby se zajistilo, že postupně budou všechny programy vykazovat přijatelnou míru zbytkových chyb. |
| --- | --- |

6.71.

Zvýšené částky certifikovaných výdajů ve všech členských státech, jakož i přístup založený na posouzení rizik, který Komise použila v rámci svých auditů souladu s předpisy, vysvětlují zvýšení průměrných celkových měr zbytkových chyb uvedených v příslušných výročních zprávách o činnosti v porovnání s rokem 2017.

Komise však nesouhlasí s posouzením EÚD ohledně tří významných chyb týkajících se období 2014–2020 a dvou chyb týkajících se období 2007–2013. Příčinou je odlišný výklad platných vnitrostátních předpisů nebo předpisů EU, což má dopad na vypočtenou míru chyb.

Komise odkazuje na nejhorší možné scénáře uvedené ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018, které podle ní s přihlédnutím k dohodnutým chybám odrážejí rozumný odhad míry chyb.

Komise bude i nadále úzce spolupracovat s řídícími a auditními orgány dotčených programů, sledovat dohodnuté závěry a zajišťovat, aby se zbytková míra chyb pro všechny programy postupně držela pod 2% hranicí. Regulační rámec poskytuje Komisi všechny nezbytné nástroje dohledu k zastavení průběžných plateb nebo platby ročního zůstatku a k provedení dodatečných finančních oprav, aby se zajistilo, že postupně budou všechny programy vykazovat přijatelnou míru zbytkových chyb.

| 6.72. | Komise zdůrazňuje důležitou práci, kterou auditní orgány odvádějí při odhalování chyb, které vedly k vypracování podrobných výroků auditora pro všechny programy, včetně 11 negativních výroků, a významným finančním opravám v roční účetní závěrce a při uzavírání.
  Komise v příslušných výročních zprávách o činnosti za rok 2018 uvedla, že u sedmi auditních orgánů je zapotřebí dalších zlepšení. Z podrobného posouzení každého auditního orgánu a každého programu ze strany Komise vyplývá, že zbývající auditní orgány fungují dobře, nebo jsou nutná pouze drobná zlepšení.
  Komise se proto obecně spoléhá na práci auditních orgánů, s výjimkou omezeného počtu případů, u nichž byly zveřejněny příslušné výhrady a zavedeny akční plány, aby byla provedena nezbytná zlepšení. |
| --- | --- |

6.72.

Komise v příslušných výročních zprávách o činnosti za rok 2018 uvedla, že u sedmi auditních orgánů je zapotřebí dalších zlepšení. Z podrobného posouzení každého auditního orgánu a každého programu ze strany Komise vyplývá, že zbývající auditní orgány fungují dobře, nebo jsou nutná pouze drobná zlepšení.

Komise se proto obecně spoléhá na práci auditních orgánů, s výjimkou omezeného počtu případů, u nichž byly zveřejněny příslušné výhrady a zavedeny akční plány, aby byla provedena nezbytná zlepšení.

| 6.73. | Komise se domnívá, že má spolehlivý přístup, aby získala požadovanou přiměřenou jistotu, pokud jde o fungování řídicích a kontrolních systémů.
  Komise navrhla svůj systém poskytnutí jistoty, aby generální ředitelé mohli poskytovat jistotu u každého ze 419 OP s ohledem na svou povinnost jakožto pověřené schvalující osoby. Tento model jistoty je založen na přiměřeném, z pohledu administrativy nákladově efektivním, dvoustupňovém přístupu k auditu: systematického dokumentárního přezkumu všech OP a doplňkových auditů souladu s předpisy na místě založených na posouzení rizika pro vybrané OP. Komise se domnívá, že má přiměřenou jistotu o legalitě a správnosti uvedených výdajů, s výjimkou programů, u nichž uvedla možné dodatečné finanční opravy.
  Ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018 Komise představila nejen svůj odhad celkových měr zbytkových chyb, ale i nejhorší možné scénáře (včetně výsledků auditů EÚD, pokud byly k dispozici). U některých programů, u nichž měla podezření, že některé chyby zůstaly neodhaleny, to zahrnovalo použití paušálních sazeb. |
| --- | --- |

6.73.

Komise navrhla svůj systém poskytnutí jistoty, aby generální ředitelé mohli poskytovat jistotu u každého ze 419 OP s ohledem na svou povinnost jakožto pověřené schvalující osoby. Tento model jistoty je založen na přiměřeném, z pohledu administrativy nákladově efektivním, dvoustupňovém přístupu k auditu: systematického dokumentárního přezkumu všech OP a doplňkových auditů souladu s předpisy na místě založených na posouzení rizika pro vybrané OP. Komise se domnívá, že má přiměřenou jistotu o legalitě a správnosti uvedených výdajů, s výjimkou programů, u nichž uvedla možné dodatečné finanční opravy.

Ve výročních zprávách o činnosti za rok 2018 Komise představila nejen svůj odhad celkových měr zbytkových chyb, ale i nejhorší možné scénáře (včetně výsledků auditů EÚD, pokud byly k dispozici). U některých programů, u nichž měla podezření, že některé chyby zůstaly neodhaleny, to zahrnovalo použití paušálních sazeb.

| 6.74. | Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 6.56. Zastává názor, že odhadované riziko při platbě, které je uvedeno ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti, podává věrný obraz o riziku souvisejícím s legalitou a správností příslušných výdajů v rámci politiky soudržnosti za rok 2018, což je jiné období, než které kontroloval EÚD. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Rámec kontroly a získávání jistoty byl navržen tak, aby u všech programů zajistil roční míru zbytkových chyb pod 2% hranicí. Komise dospěla k závěru, že tomu tak je u většiny programů (70 %), ale souhlasila, že 30 % všech programů, které jasně identifikovala ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2018, tento požadavek zatím nesplňuje. Tyto případy a potvrzené případy, u nichž EÚD zjistil další chyby, bude Komise sledovat a uplatní nezbytné dodatečné finanční opravy, včetně čistých oprav, pokud se na ně vztahují podmínky stanovené spolunormotvůrcem.
  Komise souhlasí s tím, že u těchto programů jsou zapotřebí další zlepšení. Řídící a auditní orgány musí posílit své řídicí kontroly a audity, aby v následujících účetních obdobích lépe předcházely chybám. Komise bude s dotčenými orgány spolupracovat na zlepšení jejich kontrolních postupů. |
| --- | --- |

6.75.

Komise souhlasí s tím, že u těchto programů jsou zapotřebí další zlepšení. Řídící a auditní orgány musí posílit své řídicí kontroly a audity, aby v následujících účetních obdobích lépe předcházely chybám. Komise bude s dotčenými orgány spolupracovat na zlepšení jejich kontrolních postupů.

| 6.76. | Pokud jde o dvě doporučení z předchozích let, na základě kterých se podle EÚD nejednalo, Komise uvádí následující:






  — | jedno doporučení Komise nepřijala, a proto nevyžaduje žádné opatření, |
| --- | --- | --- |

6.76.

—

jedno doporučení Komise nepřijala, a proto nevyžaduje žádné opatření,

| — | s cílem objasnit a zjednodušit způsobilost DPH byla přijata opatření v návrhu Komise na právní rámec na období po roce 2020. |
| --- | --- |

—

s cílem objasnit a zjednodušit způsobilost DPH byla přijata opatření v návrhu Komise na právní rámec na období po roce 2020.

Viz rovněž odpovědi Komise k příloze 6.3.

Doporučení 6.1 (Audit programů iniciativy na podporu malých a středních podniků)

Komise toto doporučení přijímá.

| a) | Revidovaný článek 40 nařízení o společných ustanoveních stanoví nový model míry jistoty, který zahrnuje zejména kontrolní zprávy a zprávy o auditu vypracované externími auditory EIB/EIF, jejichž modely jsou schváleny prováděcím aktem.
  EIF potvrdil, že je připraven na dobrovolné bázi rozšířit používání nových typů zpráv o auditu na všechny programy iniciativy na podporu malých a středních podniků. Nový model míry jistoty podle nařízení o společných ustanoveních a dobrovolné používání zpráv o auditu u iniciativy na podporu malých a středních podniků jsou považovány za řešení tohoto doporučení. |
| --- | --- |

a)

EIF potvrdil, že je připraven na dobrovolné bázi rozšířit používání nových typů zpráv o auditu na všechny programy iniciativy na podporu malých a středních podniků. Nový model míry jistoty podle nařízení o společných ustanoveních a dobrovolné používání zpráv o auditu u iniciativy na podporu malých a středních podniků jsou považovány za řešení tohoto doporučení.

Doporučení 6.2 (Neoprávněné zadržování plateb orgány členských států)

Komise toto doporučení přijímá a podnikne nezbytné kroky, aby zajistila, že řídící a auditní orgány věnují potřebnou pozornost plnění článku 132 nařízení o společných ustanoveních.

Doporučení 6.3 (Mechanismy uzávěrky za období 2014–2020)

Komise před uzavřením každý program systematicky zkoumá, aby zajistila, že objem nesprávných výdajů je pod hranicí významnosti. Tak tomu bude i v případě programů na období 2014–2020, jejichž uzavření je plánováno v regulačním rámci na rok 2025.

| a) | Komise toto doporučení přijímá a označí hlavní rizika, která mohou mít dopad na řádné uzavření programů na období 2014-2020, a to na základě zkušeností získaných při provádění programu, s ohledem na své budoucí pokyny k uzavírání programů pro členské státy. |
| --- | --- |

a)

Komise toto doporučení přijímá a označí hlavní rizika, která mohou mít dopad na řádné uzavření programů na období 2014-2020, a to na základě zkušeností získaných při provádění programu, s ohledem na své budoucí pokyny k uzavírání programů pro členské státy.

| b) | Komise v zásadě souhlasí s touto částí doporučení, ale domnívá se, že vzhledem k regulačnímu harmonogramu pro uzavírání plánované na rok 2025 není naléhavě nutné vypracovat takové pokyny. Navíc by takové pokyny k uzavírání měly zohledňovat zkušenosti získané při provádění programů. |
| --- | --- |

b)

Komise v zásadě souhlasí s touto částí doporučení, ale domnívá se, že vzhledem k regulačnímu harmonogramu pro uzavírání plánované na rok 2025 není naléhavě nutné vypracovat takové pokyny. Navíc by takové pokyny k uzavírání měly zohledňovat zkušenosti získané při provádění programů.

Část 2 – Posouzení výkonnosti projektů

| 6.81. | Komise poznamenává, že žádné právní předpisy nevyžadují stanovení ukazatelů výsledků na úrovni projektů. V nařízeních upravujících fondy pro období 2007–2013 a 2014–2020 je termín „ukazatele výsledků“ zmíněn pouze v souvislosti s prioritními osami.
  Správně navržená intervenční logika popsaná v operačních programech zajistí, aby výstupy a výsledky na úrovni projektu přispívaly k dosažení očekávaných výsledků operačních programů, přičemž je třeba mít na paměti, že výsledky jsou ovlivňovány i externími faktory. |
| --- | --- |

6.81.

Správně navržená intervenční logika popsaná v operačních programech zajistí, aby výstupy a výsledky na úrovni projektu přispívaly k dosažení očekávaných výsledků operačních programů, přičemž je třeba mít na paměti, že výsledky jsou ovlivňovány i externími faktory.

6.82. a 6.83. Komise konstatuje, že u 95 % zkoumaných projektů byly na úrovni projektu stanoveny ukazatele výstupů, nebo ukazatele výstupů i výsledků v souladu s požadavky nařízení EU, která se na tuto výdajovou oblast vztahují.

K posouzení přispění spolufinancovaných operací k cílům OP pomohou i hodnocení dopadu. Komise se domnívá, že existuje rozdíl mezi přímými výsledky na úrovni projektů a výsledky, jichž má být dosaženo na úrovni OP.

Komise rovněž podotýká, že právní předpisy upravující programové období 2014–2020 posílily intervenční logiku a zaměření na výsledky.

| 6.84. | Komise s uspokojením konstatuje, že všechny členské státy, u nichž byl proveden audit, zavedly monitorovací systémy pro zaznamenávání informací o výkonnosti. Pro období 2014–2020 jsou informace o výkonnosti politik důležitou složkou silnější orientace na výsledky, vycházející z intervenční logiky a monitorování společných ukazatelů, o kterých je Komise každoročně informována prostřednictvím výročních zpráv o provádění. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | Na základě nedávné změny nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 jsou nyní auditní orgány povinny zahrnout hledisko spolehlivosti údajů o výkonnosti kromě auditů systémů i do svých auditů operací. To přispěje k větší jistotě, pokud jde o kvalitu a spolehlivost údajů o výkonnosti předkládaných Komisi. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Komise provedla v 17 členských státech celkem 43 auditů založených na posouzení rizik, aby posoudila spolehlivost údajů o výkonnosti vykázaných členskými státy. V devíti případech byly zjištěny významné nedostatky. Ve všech případech, kdy to bylo nutné, byla učiněna doporučení pro zlepšení podávání zpráv a IT systémů a pro opravení údajů o výkonnosti. Poznatky získané z těchto auditů byly sdíleny s orgány odpovědnými za programy s cílem zvýšit povědomí o rizicích, která ohrožují spolehlivost údajů o výkonnosti, a dále zlepšit podávání zpráv. |
| --- | --- |

6.86.

6.87. a 6.88. Je důležité připomenout, že se kontrolní vzorek EÚD týkal směsice projektů za období 2007–2013 a 2014–2020 a v rámci regulačního rámce 2014–2020 došlo k významné změně přístupu založeného na výkonnosti a intervenční logiky programů. Vykázané výsledky tak dosud poskytují pouze omezený pohled na konkrétní výsledky za období 2014–2020.

Komise však celkově konstatuje, že 81 % projektů zcela nebo částečně splnilo ukazatele výkonnosti, přičemž je třeba mít na paměti, že ukazatele výsledků se mohou dále vyvíjet i po fyzickém dokončení projektů.

Příloha 6.3 – Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení

Doporučení 1 (2015 – koncepce a realizační mechanismy ESI fondů pro příští programové období)

Komise zdůrazňuje, že její legislativní návrhy obsahují více než 80 opatření pro zjednodušení, která jsou přímo inspirována činností skupiny na vysoké úrovni pro otázky zjednodušení, předcházejícími doporučeními EÚD a příspěvky dalších zúčastněných stran.

Doporučení 2 (2015 – poskytnout členským státům vodítko, jak zjednodušit zbytečně složitá a/nebo zatěžující pravidla a vyhnout se jim)

Komise průběžně posuzuje vnitrostátní pravidla způsobilosti pro vysoce rizikové programy, které byly vybrány pro provádění auditů na místě. Byla dokončena metodika auditu, aby se zajistilo, že auditoři Komise rovněž oznámí zjištěná zbytečná složitá vnitrostátní pravidla (požadavky nad rámec právních předpisů – tzv. gold-plating) a příklady osvědčených postupů. Prostřednictvím souhrnného nařízení Komise rovněž poskytla orgánům odpovědným za programy dodatečné možnosti zjednodušeného vykazování nákladů a zvýšila právní jistotu stanovením sazeb v regulačním rámci, které orgány odpovědné za programy mohou přímo použit ke snížení složitosti, zjednodušení řízení a pravidel pro příjemce a k posílení právní jistoty pro všechny.

Doporučení 3 (2015 – prodloužení období způsobilosti finančních nástrojů)

Komise toto doporučení nepřijala.

Doporučení 1 (2017 – auditní mechanismy pro nástroje EIB/EIF)

Komise se domnívá, že toto doporučení pro nástroje EIB/EIF bylo v plném rozsahu vyřešeno mimo rámec programů iniciativy na podporu malých a středních podniků. V případě OP iniciativy na podporu malých a středních podniků přijatých před úpravou souhrnného nařízení odkazuje Komise na svou odpověď k bodu 6.36.

Doporučení 2 (2017 – proplácení DPH v období po roce 2020)

Komise toto doporučení EÚD přijala pouze částečně. Komise předložila pro právní rámec na období po roce 2020 návrh na zjednodušení způsobilosti DPH pro všechny příjemce bez ohledu na jejich veřejný nebo soukromý status či jejich status související s DPH. Komise vysvětlila logiku svého návrhu a obtíže, které by doporučení EÚD vyvolalo (viz odpověď Komise na doporučení EÚD ve výroční zprávě za 2017 a jeho odpovědi k bodům 6.31 až 6.35 výroční zprávy za rok 2015).

Doporučení 3 (2017 – ověřování práce auditních orgánů)

Komise sleduje provádění veškerých doporučení EÚD týkajících se dohledu nad činnostmi auditních orgánů a podpory těchto orgánů a poskytla další pokyny týkající se zpracování záloh na finanční nástroje, záloh na státní podporu, auditního kontrolního seznamu a auditní dokumentace.

Doporučení 6 (2017 – dostatečné prověrky auditních orgánů s cílem dospět k závěru ve výročních zprávách o činnosti zveřejněných rok po přijetí účetní závěrky)

Komise připomíná, že toto doporučení přijala pouze částečně, jelikož objektivní obtíže související s řízením o sporných otázkách týkajícího se jejích auditů a s právními požadavky na dodatečné kontroly po schválení účetní závěrky neumožňují během jednoho roku vždy dospět k jednoznačnému závěru ohledně všech uvedených měr chyb. Viz odpověď Komise k bodu 6.64. Komise však při posuzování klíčového ukazatele výkonnosti 5 vzala v úvahu navrhované výsledky svého auditu, jak je uvedeno v příslušných výročních zprávách o činnosti. Komise se proto domnívá, že provedla zásadní část tohoto doporučení.

Kapitola 7 – Přírodní zdroje

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Část 1: Správnost operací

| 7.8. | Komise poznamenává, že 98 % výdajů v této kapitole jsou výdaje na SZP, u nichž Komise zjistila míru chyb ve výši 2,15 %, která byla zveřejněna ve výroční zprávě o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI) za rok 2018. Tato míra chyb zjištěná Komisí se nadále snižuje. |
| --- | --- |

7.8.

Komise vítá skutečnost, že míra chyb u výdajů na SZP zjištěná Komisí odpovídá závěrům EÚD.

Komise se domnívá, že riziko pro rozpočet EU je odpovídajícím způsobem pokryto nápravnou kapacitou, která sestává z čistých finančních oprav a prostředků získaných zpět od příjemců. Nápravná kapacita uvedená ve výroční zprávě o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2018 činila 1,90 % příslušných výdajů na SZP. Konečná riziková částka byla proto odhadnuta na 0,25 % příslušných výdajů na SZP.

| 7.11. | Komise je velmi spokojena se zjištěním EÚD, že přímé platby z EZZF, které v rozpočtovém roce 2018 představovaly 41,5 miliardy EUR, nevykazovaly významné chyby. Komise odhadla míru chyb u přímých plateb na 1,83 % (viz výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2018). To odpovídá závěru EÚD. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.14. | Komise vítá hodnocení EÚD, že 77 operací nevykazovalo chyby a že u přímých plateb zemědělcům existuje nižší riziko výskytu chyb. Viz rovněž odpověď Komise na bod 7.11. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Komise se domnívá, že méně závažným chybám nelze při rozumných nákladech zcela zabránit. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.17. | Komise vítá pozitivní hodnocení EÚD týkající se role systému evidence půdy (LPIS) při prevenci a snižování míry chyb. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Komise rovněž oceňuje hodnocení EÚD ohledně geoprostorové žádosti o podporu (GSAA), kterou Komise považuje za důležitý nástroj při prevenci chyb a která podle ní přispívá ke zjednodušení ve prospěch zemědělců i platebních agentur. Viz rovněž odpověď Komise na bod 7.17. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Komise bere na vědomí, že přehled transakcí EÚD v příloze 7.2 není vodítkem, pokud jde o relativní míru chyb ve vzorku vybraných členských států. Komise připomíná, že podrobné informace o výsledcích auditů Komise i členských států jsou pro jednotlivé členské státy uvedeny ve výročních zprávách o činnosti vypracovávaných útvary Komise provádějícími fondy EU v rámci sdíleného řízení a v technických přílohách těchto zpráv. |
| --- | --- |

7.19.

Rámeček 7.3

Pokud jde o 
  případ z Estonska
  : Komise poznamenává, že transakce byla v okamžiku platby v rozpočtovém roce 2018 legální a proběhla podle pravidel a splněny byly všechny podmínky způsobilosti. Ke změnám struktury zemědělského podniku došlo po řádném provedení kontrol platebních agentur a po uskutečnění platby. Kromě toho po oznámení návštěvy EÚD příjemce opravil přijetí druhého člena do správní rady, a estonské orgány se proto domnívaly, že platba je způsobilá.

Pokud jde o 
  případ z Itálie
  : Stejně jako ve výše uvedeném případě Komise poznamenává, že transakce byla v okamžiku platby v rozpočtovém roce 2018 legální a proběhla podle pravidel a splněny byly všechny podmínky způsobilosti. O vrácení platby bylo rozhodnuto, jelikož se po jejím provedení změnily podmínky. Komise se rovněž domnívá, že italské orgány mají k dispozici postupy, díky nimž mohly získat platbu zpět ještě před konečnou platbou, a to i bez návštěvy EÚD.

| 7.26. | Na rybolov, životní prostředí a opatření v oblasti klimatu připadají 2 % výdajů na „přírodní zdroje“, přičemž řídicí a kontrolní systémy se liší od systémů pro výdaje na SZP.
  Komise konstatuje, že v rámci kontrolního cyklu vnitrostátní orgány již provedly nebo ještě mohou provést za účelem ochrany rozpočtu EU opravy v souvislosti s problémy, které zjistil Evropský účetní dvůr a které jsou spíše administrativní povahy. |
| --- | --- |

7.26.

Komise konstatuje, že v rámci kontrolního cyklu vnitrostátní orgány již provedly nebo ještě mohou provést za účelem ochrany rozpočtu EU opravy v souvislosti s problémy, které zjistil Evropský účetní dvůr a které jsou spíše administrativní povahy.

| 7.31. | Komise vítá pozitivní hodnocení EÚD, pokud jde o systematičnost metodiky používané GŘ AGRI. |
| --- | --- |

7.31.

7.32. a rámeček 7.6. Do celkové míry chyb u výdajů na SZP ve výši 2,15 % se promítla práce certifikačních subjektů ohledně legality a správnosti výdajů. To znamená, že více než 97 % výdajů na SZP není zatíženo chybami (viz výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2018) a že certifikační subjekty významně přispěly k budování jistoty a preventivně ke snížení výskytu chyb v členských státech.

Jistota výdajů na SZP je založena na kontrolách akreditovaných platebních agentur, na práci certifikačních orgánů a vlastních auditech GŘ AGRI. Aby se GŘ AGRI mohlo spolehnout na práci certifikačních subjektů, pokud jde o získání jistoty, průběžně sleduje a posuzuje práci certifikačních subjektů prostřednictvím četných auditů v průběhu roku u různých certifikačních subjektů, jakož i prostřednictvím každoročního finančního schvalování závěrek všech certifikačních subjektů (viz rovněž rámeček 1.10 této výroční zprávy EÚD).

7.32 První odrážka. GŘ AGRI se domnívá, že metodika výběru vzorků certifikačních subjektů je obecně v souladu s pokyny Komise a poskytuje statisticky platné výsledky. Pro certifikační subjekty byla vydána doporučení, jak výběr vzorků zlepšit, nicméně jejich vzorky a extrapolované chyby se považují za reprezentativní. Pouze u tří souborů tří certifikačních orgánů Komise řešila problémy s výběrem vzorku, které by mohly potenciálně ohrozit statistickou reprezentativnost vzorku vybraného certifikačními subjekty.

7.32 Druhá odrážka. Komise se sice domnívá, že práce těchto devíti certifikačních subjektů poskytuje určitou míru jistoty, je však třeba zlepšit opětovná ověření kontrol způsobilosti prováděná certifikačními subjekty. V každém případě, i když by byla práce certifikačních subjektů do jisté míry nedostatečná, neznamená to, že by tím byla nedostatečná nebo nespolehlivá práce platebních agentur.

| 7.33. | Komise důvěřuje práci certifikačních subjektů a využívá ji, jak dokládá výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2018. Výsledky certifikačních subjektů mohly být při výpočtu upravené míry chyb GŘ AGRI pro rozpočtový rok 2018 zohledněny ve větší míře, čímž se zvýšila spolehlivost v porovnání s rozpočtovým rokem 2017.
  Kromě toho, jak je patrné z výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI za rok 2018, Komise posuzuje práci certifikačních subjektů ohledně legality a správnosti na základě souboru, takže se je možné spolehnout na jeden či více souborů, přičemž pouze jeden soubor se považuje za méně spolehlivý. Závěry uvedené v rámečku 7.6 se týkají pouze určitých souborů: pokud jde o ostatní soubory, podrobné posouzení Komise se může na práci těchto certifikačních subjektů spolehnout. |
| --- | --- |

7.33.

Kromě toho, jak je patrné z výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI za rok 2018, Komise posuzuje práci certifikačních subjektů ohledně legality a správnosti na základě souboru, takže se je možné spolehnout na jeden či více souborů, přičemž pouze jeden soubor se považuje za méně spolehlivý. Závěry uvedené v rámečku 7.6 se týkají pouze určitých souborů: pokud jde o ostatní soubory, podrobné posouzení Komise se může na práci těchto certifikačních subjektů spolehnout.

Komise dohlíží na certifikační orgány, aby zajistila trvalé zlepšení jejich práce.

| 7.34. | Komise zdůrazňuje, že ve srovnání s předchozími roky byla práce certifikačních subjektů ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2018 zohledněna ve větší míře (viz strana 92 příloh výroční zprávy o činnosti). Pokud jde o míru chyb ve výroční zprávě o činnosti, viz odpovědi Komise k bodům 7.8 a 7.35. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Komise se domnívá, že závěry EÚD jsou v souladu s mírami chyb uvedenými ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI (viz odpovědi Komise k bodům 7.8 a 7.11). Míra chyb odhadovaná Komisí, pokud jde o celkové výdaje na SZP, se blíží významnosti (2,15 %). Komise se také domnívá, že riziko pro rozpočet EU je odpovídajícím způsobem pokryto nápravnou kapacitou, která sestává z čistých finančních oprav a prostředků získaných zpět od příjemců. Nápravná kapacita uvedená ve výroční zprávě o činnosti Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2018 činila 1,90 % příslušných výdajů na SZP. Konečná riziková částka byla proto odhadnuta na 0,25 % příslušných výdajů na SZP, což je výrazně pod prahem významnosti. |
| --- | --- |

7.35.

Závěr

| 7.37. | Komise vítá, že EÚD dospěl k závěru, podle kterého míra chyb u přímých plateb není významná, což je v souladu s mírou chyb zjištěnou ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2018 (1,83 %). Komise upozorňuje, že vzhledem k tomu, že v letošním roce byly chyby zjištěny i v oblastech spadajících do okruhu 2 VFR mimo rámec SZP (viz bod 7.26), není možné přímo srovnávat míru chyb stanovenou EÚD pro tuto kapitolu s mírou chyb v SZP. Viz odpovědi Komise k bodům 7.35, 7.11, 7.8. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Komise je velmi spokojena s tím, že závěr auditu EÚD je v souladu s výší rizika při platbě uvedenou ve výroční zprávě o řízení a výkonnosti a ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2018. Tyto nízké míry chyb (viz bod 7.35) dokazují přiměřenou jistotu v případě prohlášení generálního ředitele GŘ AGRI o věrohodnosti. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.40. | Komise aktivně monitoruje úplnost a neprodlené provádění plánů nápravných opatření vypracovaných členskými státy a, budou-li zjištěny závažné nedostatky, bude i nadále tyto akční plány požadovat. Komise i nadále sleduje a posuzuje kvalitu práce certifikačních subjektů a poskytuje nezbytné pokyny. |
| --- | --- |

7.40.

Část 2: Výkonnost

| 7.53. | Každé opatření SZP je sledováno příslušnými ukazateli výstupu a je o něm vhodným způsobem podávána zpráva, nicméně posouzení jeho účinků je předmětem hodnocení. Toto posouzení se opírá o příslušné hodnotící otázky, u nichž ukazatele CMEF představují pouze nástroj, a bude doplněno o další informace. Většina z 35 zkoumaných opatření se týká plateb na oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními (opatření 13), které jsou v zásadě režimem podpory příjmů, zatímco ukazatele výsledků pro obnovu, zachování a zlepšení ekosystémů se zaměřují na zlepšení zemědělských postupů. U počtu a definice společných ukazatelů pro období 2014–2020 musely být zohledněny nákladová efektivnost systému a přijatelná administrativní zátěž pro členské státy. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.55. | Efektivnost a účinnost programů rozvoje venkova budou posouzeny prostřednictvím rozšířených hodnocení, u nichž ukazatele CMEF představují pouze jeden nástroj, který bude doplněn o další informace, aby bylo možné odpovědět na hodnotící otázky týkající se jednotlivých oblastí zájmu. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Podpora pro zahájení činnosti mladých zemědělců je podmíněna minimálními požadavky na dovednosti a odbornou přípravu, což podporuje cíl usnadnit vhodně kvalifikovaným (mladým) zemědělcům vstup do tohoto odvětví.
  Ačkoli podpora umožňuje sledovat účinky této podpory u cílové skupiny, posouzení účinků této podpory, pokud jde o generační obnovu, je předmětem hodnocení. |
| --- | --- |

7.56.

Ačkoli podpora umožňuje sledovat účinky této podpory u cílové skupiny, posouzení účinků této podpory, pokud jde o generační obnovu, je předmětem hodnocení.

| 7.57. | Ukazatele výkonnosti nemohou být navrženy tak, aby pokryly každou platbu. |
| --- | --- |

7.57.

| 7.58. | Ukazatele výsledků mají za cíl sledovat zamýšlené účinky opatření. Jsou, pokud možno, stanoveny v procentech, neboť to mimo jiné umožňuje měřit podíl cílových skupin, který získává podporu. Ukazatele dopadu měří dopad politických intervencí z dlouhodobého hlediska, nad rámec okamžitých účinků.
  Aby bylo možné posoudit, zda podpora přinesla oblasti zájmu účinný prospěch, je nezbytné oddělit politický účinek od jiných faktorů vlivu (kontextové skutečnosti, jiné související politiky atd.). Je třeba měřit tzv. „čisté dopady“. To se obvykle děje prostřednictvím hodnocení. |
| --- | --- |

7.58.

Aby bylo možné posoudit, zda podpora přinesla oblasti zájmu účinný prospěch, je nezbytné oddělit politický účinek od jiných faktorů vlivu (kontextové skutečnosti, jiné související politiky atd.). Je třeba měřit tzv. „čisté dopady“. To se obvykle děje prostřednictvím hodnocení.

| 7.59. | Jedná se skutečně o celou populaci obce, kde bylo provedeno opatření, která může mít potenciálně z daného opatření prospěch, i když např. ne všichni obyvatelé obce budou chtít využívat novou službu/infrastrukturu. Pokud by tak však chtěli učinit, je jim daná služba/infrastruktura k dispozici. |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Šest ukazatelů výsledků je založeno na průzkumech vzorků, které byly provedeny v jednotlivých členských státech. Ačkoli byly obecné pokyny vydány až po zahájení realizace projektu, v době provedení průzkumu již byly k dispozici. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.62. | Přímé platby mladým zemědělcům mají – stejně jako všechny přímé platby – především přispět ke specifickému cíli, kterým je „přispět k příjmům zemědělských podniků a omezit kolísavost jejich příjmů způsobem, který minimálně narušuje obchod“.
  Je samozřejmé, že zemědělské podniky, jejichž příjmy jsou méně ohroženy, mají lepší možnosti investovat a stát se konkurenceschopnějšími. To je relevantní zejména pro nově založené podniky mladých zemědělců. Kromě toho přispívá podpora těchto nově založených podniků mladých zemědělců také k podpoře generační obnovy v zemědělství.
  Příslušné ukazatele výsledků jsou proto primárně „Podíl přímé podpory na příjmech v zemědělství“ a „Variabilita příjmů v zemědělství“. |
| --- | --- |

7.62.

Je samozřejmé, že zemědělské podniky, jejichž příjmy jsou méně ohroženy, mají lepší možnosti investovat a stát se konkurenceschopnějšími. To je relevantní zejména pro nově založené podniky mladých zemědělců. Kromě toho přispívá podpora těchto nově založených podniků mladých zemědělců také k podpoře generační obnovy v zemědělství.

Příslušné ukazatele výsledků jsou proto primárně „Podíl přímé podpory na příjmech v zemědělství“ a „Variabilita příjmů v zemědělství“.

| 7.63. | Komise se domnívá, že „podíl plochy, na kterou se vztahují postupy ekologizace“, je relevantním ukazatelem, neboť vyčísluje pokrytí plochy, na níž se uplatňují postupy ekologizace, což je důležitý prvek pro účinnost. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Komise požádala členské státy, aby poskytly údaje o používání odchylky pro využití zejména půdy ležící ladem, která je vykazována jako „plocha využívaná v ekologickém zájmu“. Kvůli kvalitě získaných údajů však nebylo možné získat dostatečně spolehlivý/komplexní obraz o používání této odchylky. |
| --- | --- |

7.64.

Závěr a doporučení

| 7.65. | Komise vítá hodnocení EÚD, podle kterého vedla většina dokončených opatření v oblasti rozvoje venkova k realizaci očekávaného výstupu.
  Využívání zjednodušeného vykazování nákladů u opatření netýkajících se plochy a opatření týkajících se zvířat je možnost, kterou umožňuje nařízení a kterou mohou členské státy využívat dobrovolně. Komise však konstatuje, že zjednodušené vykazování nákladů se v průběhu programového období začalo používat stále častěji. |
| --- | --- |

7.65.

Využívání zjednodušeného vykazování nákladů u opatření netýkajících se plochy a opatření týkajících se zvířat je možnost, kterou umožňuje nařízení a kterou mohou členské státy využívat dobrovolně. Komise však konstatuje, že zjednodušené vykazování nákladů se v průběhu programového období začalo používat stále častěji.

| 7.66. | Návrh zavést pro SZP na období po roce 2020 model založený na výkonnosti vychází ze stávajícího CMEF a s přihlédnutím na jeho nedostatky jsou dále vyvíjeny vhodné ukazatele. Komise tím zlepšila systém ukazatelů pro posuzování přímých plateb, programů rozvoje venkova a odvětvových programů. Pro všechna opatření existují ukazatele výstupů a výsledků (ty umožňují stanovení cílů). Zatímco ukazatele výstupů umožňují kvantitativní sledování opatření (používají se zejména ke schvalování výkonnosti), ukazatele výsledků vypovídají o účelu opatření a jeho zamýšlených účincích. |
| --- | --- |

7.66.

Doporučení 7.1 (měření a vykazování výkonnosti SZP)

Komise doporučení přijímá.

V návrhu Komise ohledně nařízení, kterým se stanoví pravidla pro podporu vytvoření nových strategických plánů, které by měly vypracovat členské státy v rámci společné zemědělské politiky (COM(2018) 392), definuje příloha I společné ukazatele dopadu, výstupů a výsledků SZP. Navrhované ukazatele výsledků by měly sloužit a) k určení operačních cílů pro realizaci relevantních opatření, která jsou uvedena ve strategických plánech SZP, a b) ke sledování dosaženého pokroku při uskutečňování těchto cílů. V tomto ohledu hrají ukazatele výsledků zásadní úlohu při plánování politik a sledování jejich provádění. Návrh Komise je v současné době projednáván se spolunormotvůrcem (Radou a Evropským parlamentem). Komise se bude snažit zajistit, aby ukazatele výsledků vypovídaly o zamýšlených účincích opatření.

Kapitola 8 – Bezpečnost a občanství

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Část 1: Správnost operací

| 8.6. | Prostřednictvím kontrolního systému Komise byla přijata nezbytná preventivní opatření a při schvalování účetních závěrek v roce 2018 nebyla v případě Španělska plně schválena účetní závěrka za rozpočtový rok 2017. Stejný druh chyby zjištěný Účetním dvorem objevil již dříve během auditu výdajů španělský auditní orgán. Auditní orgán zkontroloval 20,35 % souvisejících výdajů a vypočítal míru chyb 0,6 %. |
| --- | --- |

8.6.

Rámeček 8.2

Komise poznamenává, že záznamy nebyly řádně uchovávány pouze u jednoho z 10 sezení (potvrzení neobsahuje všechny nezbytné informace nebo je zastaralé). Španělské orgány podniknou kroky, aby příjemce v podobných případech lépe podával zprávy.

Díky systému vnitřní kontroly zavedenému Komisí byla chyba zjištěna již během auditu auditního orgánu a byla opravena v rámci schvalování účetní závěrky. Viz též odpověď na bod 8.6.

Rámeček 8.3

Komise přezkoumá své vnitřní postupy, aby určila další možná nákladově efektivní opatření ke zmírnění rizika podobných případů v budoucnu. Komise podotýká, že v tomto konkrétním případě příjemce obdržel pokyny ke správnému provedení zadávacího řízení. Mimoto bylo ke konečné finanční zprávě předložené příjemcem přiloženo osvědčení o auditu týkající se skutkových zjištění podepsané schváleným auditorem. Komise obecně na zahajovacích schůzkách informuje všechny příjemce, kteří jsou zapojeni do dílčího programu „Kultura“, o pravidlech týkajících se nákladů na subdodavatele. Vedle toho jsou další pokyny týkající se příslušných pravidel zadávání veřejných zakázek uvedeny v příručce „Praktické pokyny k řízení vašeho projektu“vypracované agenturou EACEA.

Prověrka vybraných systémů

Sdílené řízení u fondů AMIF a ISF

| 8.8. | Komise pečlivě monitoruje, jak jsou prostředky z fondů využívány, a to posuzováním výročních zpráv o provádění zasílaných členskými státy a během monitorovacích návštěv.
  Rámeček 8.4 vykazuje pozitivní trend v souvislosti s využíváním celkových dostupných finančních prostředků na úrovni členských států (míra využívání 14 % v období 2014–2015, 24 % v období 2014–2016, 36 % v období 2014–2017). |
| --- | --- |

8.8.

Rámeček 8.4 vykazuje pozitivní trend v souvislosti s využíváním celkových dostupných finančních prostředků na úrovni členských států (míra využívání 14 % v období 2014–2015, 24 % v období 2014–2016, 36 % v období 2014–2017).

| 8.9. | Komise je spokojena, že všechny orgány vypracovaly podrobné postupy, které obecně dostačovaly požadavkům stanoveným v nařízeních o fondech AMIF a ISF. |
| --- | --- |

8.9.

Rámeček 8.5

| a) | Švédsko podniklo kroky k nápravě zjištěných nedostatků, které budou za předpokladu náležitého provádění opatření uspokojivě vyřešeny. |
| --- | --- |

a)

Švédsko podniklo kroky k nápravě zjištěných nedostatků, které budou za předpokladu náležitého provádění opatření uspokojivě vyřešeny.

| b) | Členské státy zavedly opatření (revidované kontrolní seznamy a kontroly), která budou za předpokladu řádného provádění zjištěné nedostatky uspokojivě řešit. |
| --- | --- |

b)

Členské státy zavedly opatření (revidované kontrolní seznamy a kontroly), která budou za předpokladu řádného provádění zjištěné nedostatky uspokojivě řešit.

| c) | Vnitrostátní orgány v Německu již přijaly opatření k řešení tohoto nedostatku. Komise spolu s odpovědným německým orgánem provádění oznámených opatření (aktualizace interní příručky) zkontrolovala. |
| --- | --- |

c)

Vnitrostátní orgány v Německu již přijaly opatření k řešení tohoto nedostatku. Komise spolu s odpovědným německým orgánem provádění oznámených opatření (aktualizace interní příručky) zkontrolovala.

| d) | Komise spolu s odpovědným belgickým orgánem zkontroluje kroky přijaté k nápravě tohoto nedostatku.
  Pokud jde o Španělsko, EÚD zjistil chybu ve výpočtu předběžného financování. Jedná se o chybu ve výpočtu, která je opravena během konečné platby na dotčené projekty. Skutečnost, že konečné částky schválené v účetní závěrce nepřesahují příspěvek EU, je součástí administrativních kontrol a kontrol na místě prováděných odpovědným orgánem. |
| --- | --- |

d)

Komise spolu s odpovědným belgickým orgánem zkontroluje kroky přijaté k nápravě tohoto nedostatku.

Pokud jde o Španělsko, EÚD zjistil chybu ve výpočtu předběžného financování. Jedná se o chybu ve výpočtu, která je opravena během konečné platby na dotčené projekty. Skutečnost, že konečné částky schválené v účetní závěrce nepřesahují příspěvek EU, je součástí administrativních kontrol a kontrol na místě prováděných odpovědným orgánem.

Přímé/nepřímé řízení u fondů AMIF a ISF

| 8.11. | Komise je spokojena s faktem, že její řízení výzev k podávání návrhů a žádostí o grant je účinné. |
| --- | --- |

8.11.

Rámeček 8.6

| a) | Zpoždění, na něž EÚD upozornil, jsou důsledkem velkého navýšení rozpočtu, který spravuje GŘ HOME, a měla by být vnímána v širším kontextu složitého politického prostředí, v němž GŘ HOME působí (migrační krize). Prioritou je vždy ujištění o obsahu, legalitě a správnosti. Tato zpoždění byla v průběhu let postupně snižována. |
| --- | --- |

a)

Zpoždění, na něž EÚD upozornil, jsou důsledkem velkého navýšení rozpočtu, který spravuje GŘ HOME, a měla by být vnímána v širším kontextu složitého politického prostředí, v němž GŘ HOME působí (migrační krize). Prioritou je vždy ujištění o obsahu, legalitě a správnosti. Tato zpoždění byla v průběhu let postupně snižována.

| b) | Vzhledem ke zvláštní povaze pomoci při mimořádných událostech v oblasti migrace nemá hodnoticí výbor vždy k dispozici všechny potřebné informace o každém prvku navrhovaného opatření. V mnoha případech se hodnoticí výbor rozhodl přezkoumat některé otázky s příjemcem až ve fázi přípravy grantu, a to například otázku poskytování ukazatelů výstupů a efektů či způsobilosti konkrétních nákladových položek (včetně toho, zda jsou nezbytné či přiměřené pro provedení jednotlivých dílčích opatření). V některých případech, jako je případ, který zjistil EÚD, je možné potvrdit všechny konkrétní plánované prvky až po zahájení projektu. |
| --- | --- |

b)

Vzhledem ke zvláštní povaze pomoci při mimořádných událostech v oblasti migrace nemá hodnoticí výbor vždy k dispozici všechny potřebné informace o každém prvku navrhovaného opatření. V mnoha případech se hodnoticí výbor rozhodl přezkoumat některé otázky s příjemcem až ve fázi přípravy grantu, a to například otázku poskytování ukazatelů výstupů a efektů či způsobilosti konkrétních nákladových položek (včetně toho, zda jsou nezbytné či přiměřené pro provedení jednotlivých dílčích opatření). V některých případech, jako je případ, který zjistil EÚD, je možné potvrdit všechny konkrétní plánované prvky až po zahájení projektu.

| c) | Komise tyto případy zpracovávala v obecném duchu pokynů a zásad finančního nařízení. |
| --- | --- |

c)

Komise tyto případy zpracovávala v obecném duchu pokynů a zásad finančního nařízení.

| d) | Komise přizpůsobí své interní pokyny, v nichž objasní, jakou bude požadovat dokumentaci a v jakých případech budou dokumenty kontrolovány a kdy budou přezkoumávány postupy příjemců.
  Kontrolní strategie Komise vycházejí z rizik a zohledňují dostupné zdroje. |
| --- | --- |

d)

Komise přizpůsobí své interní pokyny, v nichž objasní, jakou bude požadovat dokumentaci a v jakých případech budou dokumenty kontrolovány a kdy budou přezkoumávány postupy příjemců.

Kontrolní strategie Komise vycházejí z rizik a zohledňují dostupné zdroje.

Rámeček 8.7

| a) | Komise shromáždila informace od roku 2016 s cílem aktualizovat jednotkové náklady stanovené v roce 2014, ale dostupné údaje nebyly podle jejího názoru dostatečné nebo nebyly dostatečně kvalitní pro nový výpočet jednotkových nákladů. To znamená, že jednotkové náklady z roku 2014 použité v programech z roku 2017 a 2018 byly založeny na nejlepších dostupných údajích v dané době. |
| --- | --- |

a)

Komise shromáždila informace od roku 2016 s cílem aktualizovat jednotkové náklady stanovené v roce 2014, ale dostupné údaje nebyly podle jejího názoru dostatečné nebo nebyly dostatečně kvalitní pro nový výpočet jednotkových nákladů. To znamená, že jednotkové náklady z roku 2014 použité v programech z roku 2017 a 2018 byly založeny na nejlepších dostupných údajích v dané době.

| b) | Komise přizpůsobí své interní pokyny, v nichž objasní, jakou bude požadovat dokumentaci a v jakých případech budou dokumenty kontrolovány a kdy budou přezkoumávány postupy příjemců.

  Kontrolní strategie Komise vycházejí z rizik a zohledňují dostupné zdroje. |
| --- | --- |

b)

Komise přizpůsobí své interní pokyny, v nichž objasní, jakou bude požadovat dokumentaci a v jakých případech budou dokumenty kontrolovány a kdy budou přezkoumávány postupy příjemců.

Kontrolní strategie Komise vycházejí z rizik a zohledňují dostupné zdroje.

Závěr a doporučení

Doporučení 8.1 (Kontroly zadávacích řízení)

Komise doporučení 8.1 přijímá.

Komise přizpůsobí své interní pokyny, v nichž objasní, jakou bude požadovat dokumentaci a v jakých případech budou dokumenty kontrolovány a kdy budou přezkoumávány postupy příjemců.

Kontrolní strategie Komise vycházejí z rizik a zohledňují dostupné zdroje.

Komise rovněž dá pokyn orgánům členských států, aby jednaly odpovídajícím způsobem, jak doporučuje EÚD.

Část 2: Výkonnost

| 8.20 | Nařízení o fondech AMIF a ISF obsahují společné ukazatele, které členské státy vykazují v rámci výroční zprávy o provádění, již předkládají Komisi. |
| --- | --- |

8.20

Komise ověřuje věrohodnost údajů poskytnutých členskými státy při posuzování zprávy a v návaznosti na doporučení Útvaru interního auditu bylo toto posouzení věrohodnosti údajů ukazatelů dále formalizováno a zahrnuto do kontrolního seznamu položek, které mají být posouzeny.

Kapitola 9 – Globální Evropa

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Část 1 – Správnost operací

Rámeček 9.3 – Zahrnutí nezpůsobilých výdajů do výkazu nákladů

Příjemce oznámil Komisi, že se mezitím obrátil na smluvního partnera, který uznal, že náklady oznámené Organizaci OSN pro průmyslový rozvoj (UNIDO) představují účetní chybu a budou odpovídajícím způsobem stornovány.

| 9.11. | Pokud jde o rozpočtovou podporu, kritéria způsobilosti jsou důkladně posouzena ve fázi návrhu a ve fázi vyplácení v souladu s pokyny pro rozpočtovou podporu. Závěry Rady z roku 2012 o stavu rozpočtové podpory: „EU bude uplatňovat konkrétně přizpůsobený a dynamický přístup, pokud jde o způsobilost, a zaměří se na pokrok při provádění důvěryhodných a důležitých odvětvových reformních strategií.“ |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Nominální přístup v souvislosti se slučováním příspěvků Komise na projekty financované větším počtem dárců s příspěvky ostatních dárců je stanoven v čl. 155 odst. 5 finančního nařízení a použije se ve všech případech, kdy je podepsána dohoda o přiznání příspěvku a příslušné opatření je spolufinancováno jinými dárci/organizacemi. |
| --- | --- |

9.12.

Studie míry zbytkových chyb z roku 2018 realizovaná GŘ NEAR

| 9.15. | Komise považuje studii míry zbytkových chyb za vhodnou pro poskytnutí jistoty pověřené schvalující osobě. Účetní dvůr posoudil metodiku pro míru zbytkových chyb v posledních dvou výročních zprávách a shledal, že je celkově vzato vhodná pro daný účel. Komise všechna doporučení Účetního dvora týkající se míry zbytkových chyb provedla. |
| --- | --- |

9.15.

| 9.17. | V souvislosti se studií míry zbytkových chyb Komise zdůrazňuje, že v případech, kdy se zcela spoléhalo na výsledky předchozích kontrol, byly při výpočtu míry zbytkových chyb v souladu s metodikou zohledněny chyby zjištěné původními auditory, které nebyly opraveny. Komise se proto domnívá, že zjištěné riziko nedosažení cíle je nízké. Kromě toho jsou v případě, že se zcela spoléhá na výsledky předchozích kontrol, prováděny následující kroky: podrobně se přezkoumá předchozí kontrolní práce, po provedení kontroly se zdokumentuje riziko zbývajících zbytkových chyb, v příslušných případech se potvrdí zpětné získání částek. |
| --- | --- |

9.17.

| 9.21. | Informace o výroční zprávě GŘ DEVCO o činnosti a o studii míry zbytkových chyb lze nalézt v odpovědích Komise k bodům 28 až 34 výroční zprávy o ERF. |
| --- | --- |

9.21.

Závěry a doporučení

| 9.23. | Komise se domnívá, že část doporučení, podle níž by se pro ověřování výdajů, na které příjemci uzavřeli smlouvy, měly používat tabulky hodnocení kvality, již není použitelná. Nové revidované zadání pro auditory má sloužit stejnému cíli, kterým je zlepšení kvality auditů a ověřování výdajů. |
| --- | --- |

9.23.

Doporučení 1 (mezinárodní organizace)

Komise doporučení přijímá. Komise zavede systém okamžitého navázání kontaktu s mezinárodními organizacemi na centrální úrovni pokaždé, když Účetní dvůr vybere jejich operace do vzorku.

Doporučení 2 (metodika GŘ NEAR pro míru zbytkových chyb)

Komise doporučení přijímá.

Doporučení 3 (nápravná kapacita GŘ ECHO)

Komise doporučení přijímá.

Část 2 – Výkonnost

Rámeček 9.6 – Problémy s výkonností navštívených projektů

Především z důvodu klimatických podmínek byl počet účastníků nižší, než se předpokládalo. Složka odborné přípravy představuje méně než 3,5 % financovaných činností.

Kromě toho delegace na základě závěrečné popisné a finanční zprávy dospěla k závěru, že smlouva dosáhla ukazatelů na úrovni celkových a konkrétních cílů (dopad a výstup).

Společné demonstrační cvičení bylo nutno nahradit cvičením založeným na reálných údajích v důsledku zvýšení hladiny řeky Sávy a vyhlášení stavu nouze v reakci na povodně v době konání cvičení.

Kapitola 10 – Správa

Odpovědi Evropského parlamentu na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

| 10.11. | Parlament souhlasí s tím, že s ohledem na specifickou situaci (stavební práce musely být v dané bezpečnostní situaci provedeny co nejrychleji a nebyl k dispozici dostatek dodavatelů pro specifické materiály) mohla být hospodářská soutěž suboptimální. Nové rámcové smlouvy uzavírané v tomto odvětví s pěti dodavateli jsou založeny na opětovném otevření hospodářské soutěže s cílem zajistit přiměřenou cenovou konkurenci. |
| --- | --- |

10.11.

Odpovědi Komise na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2018

Správnost operací

| 10.8. | Komise již zavedla několik opatření k dalšímu zlepšení aktualizace osobní situace a správy rodinných přídavků. V současné době provádí vedle toho kontrolu všech případů nevykázaných přídavků obdržených z jiných zdrojů. |
| --- | --- |

10.8.

10.12. a 10.13. Komise chce zdůraznit, že vybrané postupy související s bezpečností byly postupy u zakázek střední a nízké hodnoty, tedy pod prahovými hodnotami stanovenými ve finančním nařízení, s výjimkou jednoho postupu u zakázky s vysokou hodnotou, při němž nebyly zjištěny žádné problémy.

Komise bere na vědomí připomínky, které se vyskytly v oblasti postupů zadávání zakázek střední a nízké hodnoty, a přeje si zdůraznit velmi specifický kontext, v němž byly činnosti prováděny, jak je uvedeno v odstavci 10.9. Povaha zjištění bude nejprve analyzována a nedostatky vnitřní kontroly budou napraveny provedením vhodného individualizovaného akčního plánu.

Závěr a doporučení

Doporučení č. 10.1 (rodinné přídavky)

Komise toto doporučení přijímá a již přijala opatření k dalšímu zlepšení správy rodinných přídavků i aktualizací osobní situace:

| — | používání IT nástroje SYSPER pro snazší a přímé kódování zaměstnanci, |
| --- | --- |

—

používání IT nástroje SYSPER pro snazší a přímé kódování zaměstnanci,

| — | práva přiznaná na omezenou dobu nebo s konkrétním datem ukončení, což umožňuje pravidelné kontroly, |
| --- | --- |

—

práva přiznaná na omezenou dobu nebo s konkrétním datem ukončení, což umožňuje pravidelné kontroly,

| — | rozšíření komunikace prostřednictvím specializovaných kanálů a výměny informací o povinnostech zaměstnanců aktualizovat své informace. |
| --- | --- |

—

rozšíření komunikace prostřednictvím specializovaných kanálů a výměny informací o povinnostech zaměstnanců aktualizovat své informace.

Komise navíc provádí aktualizaci veškerých relevantních spisů, která má být uzavřena do konce roku 2019.

---

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

| 8.10.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 340/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 340/269

---

VÝROČNÍ ZPRÁVA O ČINNOSTECH FINANCOVANÝCH Z OSMÉHO, DEVÁTÉHO, DESÁTÉHO A JEDENÁCTÉHO EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU (ERF)

(2019/C 340/02)

OBSAH

| ERF – | Výroční zpráva o činnostech financovaných z osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) | 273 |
| --- | --- | --- |

ERF –

| Odpovědi Komise | 295 |
| --- | --- |

Výroční zpráva o činnostech financovaných z osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2018

OBSAH

| Úvod | 1–5 |
| --- | --- |

| Stručný popis Evropských rozvojových fondů | 2–5 |
| --- | --- |

| Kapitola I – Finanční plnění 8., 9., 10. a 11. ERF | 6–9 |
| --- | --- |

| Kapitola II – Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti týkající se Evropských rozvojových fondů | I.–37 |
| --- | --- |

| Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti týkající se osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) předkládané Evropskému parlamentu a Radě – Zpráva nezávislého auditora | I.–XXI. |
| --- | --- |

| Informace, z nichž vychází prohlášení o věrohodnosti | 10–37 |
| --- | --- |

| Rozsah a koncepce auditu | 10–14 |
| --- | --- |

| Spolehlivost účetní závěrky | 15 |
| --- | --- |

| Správnost operací | 16–22 |
| --- | --- |

| Výroční zpráva o činnosti a jiné správní mechanismy | 23–37 |
| --- | --- |

| Závěr a doporučení | 38–41 |
| --- | --- |

| Závěr | 38–39 |
| --- | --- |

| Doporučení | 40–41 |
| --- | --- |

| Kapitola III – Výkonnost | 42–43 |
| --- | --- |

| Příloha I – | Výsledky testování operací v rámci Evropských rozvojových fondů |
| --- | --- |

Příloha I –

| Příloha II – | Platby z ERF v roce 2018 podle hlavních regionů |
| --- | --- |

Příloha II –

| Příloha III – | Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se Evropských rozvojových fondů |
| --- | --- |

Příloha III –

Úvod

| 1. | V této výroční zprávě předkládáme svá zjištění týkající se osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF). Přehled činností a výdajů v této oblasti v roce 2018 uvádí
  rámeček 1
  .






  Rámeček 1


  Evropské rozvojové fondy – finanční přehled za rok 2018


















  (1) | V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (viz bod 13
  přílohy 1.1
  výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2018). |
| --- | --- | --- |

1.

Rámeček 1

Evropské rozvojové fondy – finanční přehled za rok 2018

Image 64

Image 65

(1)

V souladu s harmonizovanou definicí uskutečněných operací (viz bod 13
  přílohy 1.1
  výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2018).

| Zdroj: | EÚD na základě konsolidované účetní závěrky 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu za rok 2018 a výroční zprávy GŘ DEVCO o činnosti za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

EÚD na základě konsolidované účetní závěrky 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu za rok 2018 a výroční zprávy GŘ DEVCO o činnosti za rok 2018.

Stručný popis Evropských rozvojových fondů

| 2. | Evropské rozvojové fondy, které začaly fungovat v roce 1959, jsou hlavním nástrojem, jehož prostřednictvím Evropská unie (EU) poskytuje pomoc na rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Současný rámec vztahů EU se zeměmi AKT a ZZÚ tvoří dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 na období dvaceti let (dále jen „dohoda z Cotonou“). Jejím hlavním cílem je snížit a nakonec vymýtit chudobu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropské rozvojové fondy jsou specifické tím, že:






  a) | je financují členské státy podle kvót neboli „příspěvkových klíčů“, které stanovují vlády členských států zasedajících v Radě Evropské unie; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

je financují členské státy podle kvót neboli „příspěvkových klíčů“, které stanovují vlády členských států zasedajících v Radě Evropské unie;

| b) | je spravuje Komise, a to mimo rámec souhrnného rozpočtu EU, a Evropská investiční banka (EIB); |
| --- | --- |

b)

je spravuje Komise, a to mimo rámec souhrnného rozpočtu EU, a Evropská investiční banka (EIB);

| c) | vzhledem k mezivládní povaze Evropských rozvojových fondů má Evropský parlament omezenější vliv na jejich fungování než u nástrojů rozvojové spolupráce financovaných ze souhrnného rozpočtu EU: jde zejména o to, že se nepodílí na stanovování a přidělování zdrojů ERF. Orgánem udělujícím absolutorium, s výjimkou investičního nástroje, který spravuje EIB a který tedy nespadá do rámce tohoto auditu, je však stále Evropský parlament (1) (2); |
| --- | --- |

c)

vzhledem k mezivládní povaze Evropských rozvojových fondů má Evropský parlament omezenější vliv na jejich fungování než u nástrojů rozvojové spolupráce financovaných ze souhrnného rozpočtu EU: jde zejména o to, že se nepodílí na stanovování a přidělování zdrojů ERF. Orgánem udělujícím absolutorium, s výjimkou investičního nástroje, který spravuje EIB a který tedy nespadá do rámce tohoto auditu, je však stále Evropský parlament (1) (2);

| d) | nevztahuje se na ně zásada ročního rozpočtu: dohody o ERF se obvykle uzavírají na závazkové období pěti až sedmi let, přičemž platby lze uskutečňovat v průběhu mnohem delšího období. |
| --- | --- |

d)

nevztahuje se na ně zásada ročního rozpočtu: dohody o ERF se obvykle uzavírají na závazkové období pěti až sedmi let, přičemž platby lze uskutečňovat v průběhu mnohem delšího období.

| 4. | Evropské rozvojové fondy jsou téměř výhradně řízeny Generálním ředitelstvím Komise pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ DEVCO) (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Výdaje, o nichž pojednává tato zpráva, se realizují pomocí celé řady metod (4) uplatňovaných v celkem 79 zemích. |
| --- | --- |

5.

Kapitola I – Finanční plnění 8., 9., 10. a 11. ERF

| 6. | Rozpočet osmého ERF (1995–2000) činil 12 840 milionů EUR, devátého ERF (2000–2007) 13 800 milionů EUR a desátého ERF (2008–2013) 22 682 milionů EUR. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vnitřní dohoda o zřízení 11. ERF (5) (2015–2020) vstoupila v platnost 1. března 2015 (6). Prostředky v 11. ERF činí celkem 30 506 milionů EUR (7), z čehož je 29 089 milionů EUR vyčleněno pro země AKT a 364,5 milionu EUR pro zámořské země a území. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rámeček 2
  zobrazuje čerpání zdrojů ERF jednak v roce 2018 a jednak souhrnně.






  Rámeček 2


  Čerpání zdrojů ERF k 31. prosinci 2018





















  (v mil. EUR) |
| --- | --- |
| | | Stav na konci roku 2017 | Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2018 (čistá výše) (13) | Stav na konci roku 2018 | |
| | | Celková částka | Míra plnění (9) | 8. ERF (10) | 9. ERF (10) | 10. ERF | 11. ERF (10) | Celková částka | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | 11. ERF | Celková částka | Míra plnění (9) | |
| | A – | ZDROJE (8) |

8.

Rámeček 2

Čerpání zdrojů ERF k 31. prosinci 2018

(v mil. EUR)

Stav na konci roku 2017

Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2018 (čistá výše) (13)

Stav na konci roku 2018

Celková částka

Míra plnění (9)

8. ERF (10)

9. ERF (10)

10. ERF

11. ERF (10)

Celková částka

8. ERF

9. ERF

10. ERF

11. ERF

Celková částka

Míra plnění (9)

A –

76 924

– 7

– 40

– 65

126

14

10 378

15 390

21 423

29 747

76 938

| B – | ČERPÁNÍ |
| --- | --- |

B –

| 1. | Souhrnné závazky (11) |
| --- | --- |

1.

65 852

8,6  %

– 4

– 33

– 147

4 332

4 148

10 378

15 358

20 905

23 359

70 000

9,1  %

| 2. | Individuální závazky (12) |
| --- | --- |

2.

59 243

7,7  %

0

16

236

4 687

4 939

10 376

15 305

20 361

18 140

64 182

8,3  %

| 3. | Platby |
| --- | --- |

3.

49 498

6,4  %

0

23

1 076

2 970

4 069

10 375

15 187

18 829

9 176

53 567

7,0  %

| C – | Zbývající závazky (B1 – B3) |
| --- | --- |

C –

16 354

2,1  %

3

171

2 076

14 183

16 433

2,1  %

| D – | Disponibilní zůstatek (A – B1) |
| --- | --- |

D –

11 072

1,4  %

0

32

518

6 388

6 938

0,9  %

| Zdroj: | Evropský účetní dvůr, na základě konsolidované účetní závěrky 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu za rok 2018. Uvedené údaje se netýkají té části ERF, kterou řídí EIB. |
| --- | --- |

Zdroj:

Evropský účetní dvůr, na základě konsolidované účetní závěrky 8., 9., 10. a 11. Evropského rozvojového fondu za rok 2018. Uvedené údaje se netýkají té části ERF, kterou řídí EIB.

| 9. | V roce 2018 GŘ DEVCO pokračovalo ve svém úsilí snížit objem starého předběžného financování a nevyčerpaných závazků na cílových 25 % (14) (viz
  rámeček 3
  ).






  Rámeček 3


  Klíčové ukazatele výkonnosti týkající se snížení objemu starého předběžného financování, nevyčerpaných závazků a smluv, jejichž platnost skončila






  GŘ DEVCO překročilo svůj cíl, když v rámci celé své oblasti působnosti snížilo objem starého předběžného financování o 43,79 % (40,33 % v případě ERF) a objem starých nevyčerpaných závazků o 39,71 % (37,10 % v případě ERF).
  Stejně tak splnilo cíl stanovený pro klíčový ukazatel výkonnosti týkající se podílu starých smluv, jejichž platnost skončila, u něhož dosáhlo 13,88 % (cílová hodnota do 15 %). Přestože v případě smluv ERF cíl splněn nebyl, procentuální podíl těchto smluv ve srovnání s rokem 2017 klesl. Stejně jako v předchozích letech je hlavním důvodem rozdílu mezi ERF a zbytkem oblasti, za niž GŘ DEVCO odpovídá, skutečnost, že je technicky náročné účetně uzavřít smlouvy v rámci ERF, k nimž existují neproplacené inkasní příkazy. Na základě nového postupu zavedeného v září 2017 se GŘ DEVCO podařilo snížit daný podíl z 18,75 % v roce 2017 na 17,27 % v roce 2018. |
| --- | --- |

9.

Rámeček 3

Klíčové ukazatele výkonnosti týkající se snížení objemu starého předběžného financování, nevyčerpaných závazků a smluv, jejichž platnost skončila

GŘ DEVCO překročilo svůj cíl, když v rámci celé své oblasti působnosti snížilo objem starého předběžného financování o 43,79 % (40,33 % v případě ERF) a objem starých nevyčerpaných závazků o 39,71 % (37,10 % v případě ERF).

Stejně tak splnilo cíl stanovený pro klíčový ukazatel výkonnosti týkající se podílu starých smluv, jejichž platnost skončila, u něhož dosáhlo 13,88 % (cílová hodnota do 15 %). Přestože v případě smluv ERF cíl splněn nebyl, procentuální podíl těchto smluv ve srovnání s rokem 2017 klesl. Stejně jako v předchozích letech je hlavním důvodem rozdílu mezi ERF a zbytkem oblasti, za niž GŘ DEVCO odpovídá, skutečnost, že je technicky náročné účetně uzavřít smlouvy v rámci ERF, k nimž existují neproplacené inkasní příkazy. Na základě nového postupu zavedeného v září 2017 se GŘ DEVCO podařilo snížit daný podíl z 18,75 % v roce 2017 na 17,27 % v roce 2018.

Kapitola II – Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti týkající se Evropských rozvojových fondů

Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti týkající se osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu (ERF) předkládané Evropskému parlamentu a Radě – Zpráva nezávislého auditora

Výrok

| I. | Provedli jsme audit:






  a) | roční účetní závěrky osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu, jež obsahuje rozvahu, výkaz o finanční výkonnosti, výkaz peněžních toků, výkaz změn čistých aktiv a zprávu o finančním plnění za rozpočtový rok 2018, schválené Komisí dne 26. června 2019; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

roční účetní závěrky osmého, devátého, desátého a jedenáctého Evropského rozvojového fondu, jež obsahuje rozvahu, výkaz o finanční výkonnosti, výkaz peněžních toků, výkaz změn čistých aktiv a zprávu o finančním plnění za rozpočtový rok 2018, schválené Komisí dne 26. června 2019;

| b) | legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá a za jejichž finanční řízení odpovídá Komise (15). |
| --- | --- |

b)

legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá a za jejichž finanční řízení odpovídá Komise (15).

Spolehlivost účetní závěrky

| Výrok o spolehlivosti účetní závěrky









  II. | Podle našeho názoru roční účetní závěrka osmého, devátého, desátého a jedenáctého ERF za rozpočtový rok 2018 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropských rozvojových fondů k 31. prosinci 2018, výsledky jejich hospodaření, jejich peněžní toky a změny jejich čistých aktiv za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení pro ERF a účetními pravidly vycházejícími z mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor. |
| --- | --- |

Výrok o spolehlivosti účetní závěrky

II.

Legalita a správnost operací, na nichž se zakládá účetní závěrka

Příjmy

| Výrok o legalitě a správnosti příjmů









  III. | Podle našeho názoru jsou příjmy, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2018, ve všech významných (materiálních) ohledech legální a správné. |
| --- | --- |

Výrok o legalitě a správnosti příjmů

III.

Výdaje

| Záporný výrok o legalitě a správnosti výdajů









  IV. | Vzhledem k významnosti skutečnosti popsané ve východisku pro vyjádření záporného výroku o legalitě a správnosti výdajů se domníváme, že výdaje schválené v účetní závěrce za rozpočtový rok 2018 jsou zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. |
| --- | --- |

Záporný výrok o legalitě a správnosti výdajů

IV.

Východisko pro vyjádření výroku

| V. | Audit jsme provedli v souladu s mezinárodními auditorskými standardy (ISA) a etickými kodexy vydanými Mezinárodní federací účetních (IFAC) a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí (ISSAI) vydanými Mezinárodní organizací nejvyšších kontrolních institucí (INTOSAI). Naše odpovědnost vymezená těmito standardy a etickými kodexy je podrobněji popsána v oddílu Odpovědnost auditora naší zprávy. Splnili jsme rovněž požadavky na nezávislost a dodrželi etické požadavky stanovené Etickým kodexem pro auditory a účetní znalce vydaným Radou pro mezinárodní etické standardy účetních. Domníváme se, že důkazní informace, které jsme získali, poskytují dostatečný a vhodný základ pro vyjádření našeho výroku. |
| --- | --- |

V.

Východisko pro vyjádření záporného výroku o legalitě a správnosti výdajů

| VI. | Výdaje vykázané v roce 2018 v rámci 8., 9., 10. a 11. ERF jsou ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami. Náš odhad míry chyb pro výdaje schválené v účetní závěrce, činí 5,2 %. |
| --- | --- |

VI.

Hlavní záležitosti auditu

| VII. | Hlavní záležitosti auditu jsou skutečnosti, které byly podle našeho odborného úsudku při auditu účetní závěrky za běžné období nejvýznamnější. Zabývali jsme se jimi v rámci auditu finančních výkazů jako celku a při formulaci souvisejícího výroku, ale nepředkládáme k nim samostatný výrok. |
| --- | --- |

VII.

Výdaje příštích období

| VIII. | Posuzovali jsme výdaje příštích období zaúčtované v účetní závěrce (viz příloha účetní závěrky 2.8), jež jsou ve velké míře založeny na odhadu. Na konci roku 2018 Komise odhadovala, že způsobilé výdaje, které již vznikly, ale příjemci je zatím nevykázali, činily 5 133 milionů EUR (konec roku 2017: 4 653 milionů EUR). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Prověřili jsme výpočet těchto odhadů časově rozlišených částek a provedli jsme přezkum vzorku 30 jednotlivých zakázek, abychom zjistili, jaké bylo riziko zkreslení časově rozlišených částek. Na základě provedené práce jsme došli k závěru, že výdaje příštích období zaúčtované v konečné účetní závěrce jsou náležité. |
| --- | --- |

IX.

Možný dopad vystoupení Spojeného království z Evropské unie na účetní závěrku ERF za rok 2018

| X. | Dne 29. března 2017 Spojené království formálně oznámilo Evropské radě svůj záměr vystoupit z EU. Dne 19. března 2018 zveřejnila Komise návrh dohody o vystoupení, který v hlavních rysech popisuje pokrok dosažený při jednáních se Spojeným královstvím. V návrhu dohody o vystoupení se uvádí, že Spojené království zůstane smluvní stranou ERF až do uzavření 11. ERF a všech předchozích neuzavřených ERF a převezme tytéž závazky jako členské státy podle interní dohody, kterou byl 11. ERF zřízen, a rovněž závazky plynoucí z předchozích ERF až do jejich uzavření. |
| --- | --- |

X.

| XI. | V návrhu dohody o vystoupení se rovněž uvádí, že pokud částky z projektů spadajících pod 10. ERF nebo z předchozích ERF nebudou k datu, kdy tato dohoda vstoupí v platnost, přiděleny na závazky nebo k nim byly závazky zrušeny, podíl Spojeného království na těchto částkách nebude znovu použit. Totéž platí pro podíl Spojeného království na finančních prostředcích 11. ERF, které budou přiděleny na závazky nebo k nimž budou závazky zrušeny po 31. prosinci 2020. Jednání o vystoupení Spojeného království z Evropské unie stále probíhají, takže konečné znění dohody nebylo zatím potvrzeno. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Proto zatím nelze informovat o finančním dopadu na účetní závěrku ERF za rok 2018. Dospěli jsme k závěru, že účetní závěrka ERF sestavená k 31. prosinci 2018 správně odráží stav procesu vystoupení k tomuto datu. |
| --- | --- |

XII.

Odpovědnost vedení

| XIII. | Podle článků 310 až 325 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle finančního nařízení pro 11. ERF je vedení odpovědné za vypracování a prezentaci roční účetní závěrky Evropských rozvojových fondů na základě mezinárodně uznávaných účetních standardů pro veřejný sektor a za legalitu a správnost operací, na nichž se tato roční účetní závěrka zakládá. Součástí této odpovědnosti vedení je navrhnout, zavést a provádět vnitřní kontrolní systém relevantní pro sestavení a prezentaci účetní závěrky, jež neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou. Konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na nichž se účetní závěrka ERF zakládá, nese Komise. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Při sestavování účetní závěrky ERF je Komise povinna posoudit schopnost ERF pokračovat ve své činnosti a v příslušných případech zveřejnit záležitosti související s jejich schopností pokračovat ve své činnosti, a to s využitím účetnictví založeného na předpokladu nepřetržitého trvání účetní jednotky s výjimkou případu, kdy má v úmyslu subjekt zrušit nebo ukončit svou činnost, resp. kdy nemá jinou reálnou možnost než tak učinit. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Za dohled nad procesem účetního výkaznictví ERF je zodpovědná Komise. |
| --- | --- |

XV.

Odpovědnost auditora za audit účetní závěrky ERF a uskutečněných operací

| XVI. | Naším cílem je získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka ERF neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti a že uskutečněné operace jsou legální a správné, a na základě našeho auditu předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Přiměřená jistota je velká míra jistoty, nicméně není zárukou, že audit ve všech případech odhalí existenci případné významné (materiální) nesprávnosti nebo případu nesouladu. K těm může docházet v důsledku podvodů nebo chyb a považují se za významné (materiální), pokud lze reálně předpokládat, že by jednotlivě nebo v souhrnu mohly ovlivnit ekonomická rozhodnutí přijatá na základě této účetní závěrky ERF. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Při provádění auditu v souladu se standardy ISA a ISSAI je naší povinností uplatňovat během celého auditu odborný úsudek a zachovávat profesní skepticismus. Dále je naší povinností:






  — | Identifikovat a vyhodnotit rizika významných (materiálních) nesprávností v účetní závěrce ERF a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné (materiální) míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce ERF. Navrhujeme a provádíme auditorské postupy reagující na tato rizika a získáváme dostatečné a vhodné důkazní informace, abychom na jejich základě mohli vyjádřit výrok. Případy významných (materiálních) nesprávností nebo nesouladu, k nimž došlo v důsledku podvodu, se odhalují obtížněji než případy způsobené chybou, protože součástí podvodu mohou být tajné dohody, falšování, úmyslná opomenutí, nepravdivá prohlášení nebo obcházení vnitřních kontrol. U těchto případů tudíž hrozí vyšší riziko, že nebudou odhaleny. |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

Identifikovat a vyhodnotit rizika významných (materiálních) nesprávností v účetní závěrce ERF a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné (materiální) míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce ERF. Navrhujeme a provádíme auditorské postupy reagující na tato rizika a získáváme dostatečné a vhodné důkazní informace, abychom na jejich základě mohli vyjádřit výrok. Případy významných (materiálních) nesprávností nebo nesouladu, k nimž došlo v důsledku podvodu, se odhalují obtížněji než případy způsobené chybou, protože součástí podvodu mohou být tajné dohody, falšování, úmyslná opomenutí, nepravdivá prohlášení nebo obcházení vnitřních kontrol. U těchto případů tudíž hrozí vyšší riziko, že nebudou odhaleny.

| — | Seznámit se s vnitřním kontrolním systémem účetní jednotky relevantním pro audit v takovém rozsahu, abychom mohli navrhnout vhodné auditorské postupy, ale nikoli abychom mohli vyjádřit výrok o účinnosti vnitřního kontrolního systému. |
| --- | --- |

—

Seznámit se s vnitřním kontrolním systémem účetní jednotky relevantním pro audit v takovém rozsahu, abychom mohli navrhnout vhodné auditorské postupy, ale nikoli abychom mohli vyjádřit výrok o účinnosti vnitřního kontrolního systému.

| — | Posoudit vhodnost použitých účetních pravidel, přiměřenost provedených účetních odhadů a vysvětlující a popisné informace, které v této souvislosti vedení účetní jednotky uvedlo v účetní závěrce. |
| --- | --- |

—

Posoudit vhodnost použitých účetních pravidel, přiměřenost provedených účetních odhadů a vysvětlující a popisné informace, které v této souvislosti vedení účetní jednotky uvedlo v účetní závěrce.

| — | Posoudit, zda je vhodné, že vedení použilo účetnictví založené na předpokladu stálého trvání účetní jednotky, a zda s ohledem na získané důkazní informace existuje významná (materiální) nejistota související s událostmi nebo podmínkami, které mohou zásadním způsobem zpochybnit schopnost ERF nepřetržitě trvat. Jestliže dojdeme k závěru, že taková významná (materiální) nejistota existuje, je naší povinností ve zprávě upozornit na vysvětlující a popisné informace uvedené v této souvislosti v účetní závěrce ERF, a pokud tyto vysvětlující a popisné informace nejsou dostatečné, vyjádřit modifikovaný výrok. Naše závěry vycházejí z důkazních informací, které jsme získali do data naší zprávy. Nicméně budoucí události a podmínky mohou vést k tomu, že subjekt přestane nepřetržitě trvat. |
| --- | --- |

—

Posoudit, zda je vhodné, že vedení použilo účetnictví založené na předpokladu stálého trvání účetní jednotky, a zda s ohledem na získané důkazní informace existuje významná (materiální) nejistota související s událostmi nebo podmínkami, které mohou zásadním způsobem zpochybnit schopnost ERF nepřetržitě trvat. Jestliže dojdeme k závěru, že taková významná (materiální) nejistota existuje, je naší povinností ve zprávě upozornit na vysvětlující a popisné informace uvedené v této souvislosti v účetní závěrce ERF, a pokud tyto vysvětlující a popisné informace nejsou dostatečné, vyjádřit modifikovaný výrok. Naše závěry vycházejí z důkazních informací, které jsme získali do data naší zprávy. Nicméně budoucí události a podmínky mohou vést k tomu, že subjekt přestane nepřetržitě trvat.

| — | Vyhodnocovat celkovou prezentaci, členění a obsah konsolidované účetní závěrky, včetně vysvětlujících a popisných informací, a posoudit, zda konsolidovaná účetní závěrka věrně prezentuje podkladové operace a události. |
| --- | --- |

—

Vyhodnocovat celkovou prezentaci, členění a obsah konsolidované účetní závěrky, včetně vysvětlujících a popisných informací, a posoudit, zda konsolidovaná účetní závěrka věrně prezentuje podkladové operace a události.

| XVIII. | Naší povinností je informovat vedení mimo jiné o plánovaném rozsahu a načasování auditu a o významných zjištěních, včetně zjištěných významných nedostatků ve vnitřním kontrolním systému. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | U příjmů prověřujeme všechny příspěvky členských států a vzorek ostatních druhů příjmových operací. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Pokud jde o výdaje, kontrolujeme platební operace v okamžiku, kdy vznikly, byly zaznamenány a schváleny. Tato kontrola se vztahuje na všechny kategorie plateb (kromě záloh) v okamžiku, kdy jsou provedeny. Zálohové platby se kontrolují, když příjemce finančních prostředků poskytne podklady k jejich řádnému využití a orgán či subjekt tyto podklady přijme zúčtováním zálohové platby, k čemuž může dojít až v následujícím roce. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Ze záležitostí, o nichž jsme jednali s Komisí, vybíráme ty, které byly pro audit závěrky ERF nejvýznamnější, a které tudíž představují hlavní záležitosti auditu v běžném období. Tyto záležitosti popisujeme v naší zprávě, pokud právní předpisy jejich zveřejnění nezakazují nebo jestliže v krajně výjimečném případě usoudíme, že bychom o dané záležitosti neměli v naší zprávě informovat, protože lze reálně očekávat, že možné negativní dopady zveřejnění převáží nad přínosem z hlediska veřejného zájmu. |
| --- | --- |

XXI.

11. července 2019

Klaus-Heiner LEHNE

předseda

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, Lucemburk, LUCEMBURSKO

Informace, z nichž vychází prohlášení o věrohodnosti

Rozsah a koncepce auditu

| 10. | Naše koncepce a metody auditu jsou popsány v 
  příloze 1.1
  výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2018. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Naše připomínky ke spolehlivosti účetní závěrky ERF vycházejí z finančních výkazů (16) 8., 9., 10. a 11. ERF schválených Komisí v souladu s finančním nařízením pro ERF (17), které jsme obdrželi spolu s prohlášením účetního k auditu dne 27. června 2019. Testovali jsme částky a zveřejněné skutečnosti a posuzovali jsme použité účetní zásady a rovněž podstatné odhady provedené Komisí a celkovou prezentaci účetní závěrky. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Abychom zkontrolovali správnost operací, prověřili jsme vzorek 125 operací reprezentativních pro celé rozpětí plateb z ERF, který se skládal z 96 plateb schválených 19 delegacemi EU (18) a 29 plateb schválených ústředím Komise (19). Jelikož se na část našeho kontrolovaného základního souboru vztahovala studie míry zbytkových chyb (20) GŘ DEVCO za rok 2018, zařadili jsme do svého vzorku dalších 14 operací, na něž jsme po úpravě uplatnili výsledky (21) této studie. Celková velikost vzorku byla tedy 139 operací, což je v souladu s modelem míry jistoty Účetního dvora. Pokud byly v operacích zjištěny chyby, analyzovali jsme příslušné systémy, abychom identifikovali nedostatky. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dále jsme v roce 2018 zkoumali následující:






  a) | všechny příspěvky členských států a vzorek ostatních typů příjmových operací; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

všechny příspěvky členských států a vzorek ostatních typů příjmových operací;

| b) | některé systémy používané GŘ DEVCO a delegacemi EU, které se týkají: i) kontrol ex ante prováděných zaměstnanci Komise, externími auditory (najatými Komisí nebo příjemci) nebo orgány dohledu před provedením plateb, ii) monitorování a dohledu, zejména opatření přijatých na základě externích auditů a výše uvedené studie míry zbytkových chyb; |
| --- | --- |

b)

některé systémy používané GŘ DEVCO a delegacemi EU, které se týkají: i) kontrol ex ante prováděných zaměstnanci Komise, externími auditory (najatými Komisí nebo příjemci) nebo orgány dohledu před provedením plateb, ii) monitorování a dohledu, zejména opatření přijatých na základě externích auditů a výše uvedené studie míry zbytkových chyb;

| c) | spolehlivost informací o správnosti výdajů uvedených ve výroční zprávě o činnosti GŘ DEVCO a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek, budoucích oprav a zpětně získaných prostředků a jejich uvedení ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti (AMPR); |
| --- | --- |

c)

spolehlivost informací o správnosti výdajů uvedených ve výroční zprávě o činnosti GŘ DEVCO a ucelenost metodiky odhadu rizikových částek, budoucích oprav a zpětně získaných prostředků a jejich uvedení ve výroční zprávě Komise o řízení a výkonnosti (AMPR);

| d) | kontrolu v návaznosti na naše předchozí doporučení. |
| --- | --- |

d)

kontrolu v návaznosti na naše předchozí doporučení.

| 14. | Jak je uvedeno v bodě 4, většinu nástrojů vnější pomoci financovaných jak ze souhrnného rozpočtu EU, tak z ERF provádí GŘ DEVCO. Naše připomínky ohledně systémů, spolehlivosti výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele za rok 2018 se vztahují na celou oblast působnosti GŘ DEVCO. |
| --- | --- |

14.

Spolehlivost účetní závěrky

| 15. | Při auditu jsme zjistili, že účetní závěrka není zatížena významnými (materiálními) nesprávnostmi. |
| --- | --- |

15.

Správnost operací

Příjmy

| 16. | Příjmové operace nebyly zatíženy významnou (materiální) mírou chyb. |
| --- | --- |

16.

Platby

| 17. | Příloha I
   obsahuje přehled výsledků testování 125 kontrolovaných platebních operací, přičemž 51 (41 %) obsahovalo chyby. Na základě 39 chyb, které jsme vyčíslili, a upravených výsledků studie míry zbytkových chyb za rok 2018 (viz bod 12) odhadujeme míru zbytkových chyb na 5,2 % (22). Ze 39 platebních operací vykazujících vyčíslitelné chyby se v 9 (23 %) případech jednalo o konečné operace, které byly schváleny po provedení všech kontrol ex ante. Přehled námi odhadované míry chyb za rok 2018 podle jednotlivých typů chyb uvádí
  rámeček 4
  . Příklady těchto chyb uvádí
  rámeček 5
  .






  Rámeček 4


  Rozdělení odhadované míry chyb podle typů chyb
















  Zdroj: | Evropský účetní dvůr. |
| --- | --- | --- |

17.

Rámeček 4

Rozdělení odhadované míry chyb podle typů chyb

Image 66

Zdroj:

Evropský účetní dvůr.

| 18. | Stejně jako v předchozích letech docházelo na straně Komise a jejích prováděcích partnerů u operací souvisejících s programovými odhady, granty, dohodami o příspěvcích s mezinárodními organizacemi a pověřovacími dohodami s agenturami členských států EU pro rozvoj a spolupráci k více chybám než u jiných forem podpory (23). Ze 61 kontrolovaných operací tohoto typu bylo 33 (54 %) zatíženo vyčíslitelnými chybami, které představovaly 62,5 % odhadované míry chyb.






  Rámeček 5


  Příklady vyčíslitelných chyb v projektových operacích






  a)   Výdaje, které nevznikly
  Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o příspěvku na řízení rizik přírodních katastrof v oblasti Karibiku. Celková hodnota zakázky a příspěvek EU činily 12,29 milionu EUR. Mezinárodní organizace pověřila realizací některých částí projektu další organizace, kterým za tím účelem poskytla dílčí granty. Při kontrole deseti jednotlivých výdajových položek jsme zjistili čtyři případy, kdy mezinárodní organizace vykázala zálohové platby dalším organizacím jako vynaložené náklady. Potvrdili jsme, že tyto organizace buď ještě nezačaly, nebo ještě nedokončily práci na projektu, a že vykázané výdaje (573 494  EUR) tedy ještě nevznikly.
  b)   Chybějící základní doklady
  Komise schválila uzavření grantové dohody s jedním sdružením na realizaci kulturního a vzdělávacího projektu v Belize. Odhadovaná hodnota činila celkem 0,5 milionu EUR a maximální výše příspěvku EU byla stanovena na 0,4 milionu EUR. Komise v rozporu s požadavky dohody schválila projektové náklady (360 000  EUR) ještě před tím, než obdržela závěrečnou finanční zprávu, žádost o platbu nebo zprávu o ověření výdajů.
  Komise s jednou mezinárodní organizací uzavřela správní dohodu týkající se programu na snižování rizika katastrof v zemích AKT. Celková hodnota zakázky a příspěvek EU činily 74,5 milionu EUR. Mezinárodní organizace pověřila realizací některých částí projektu třetí strany, kterým za tím účelem poskytla granty. Při kontrole deseti jednotlivých výdajových položek jsme ve dvou případech neobdrželi doklady k výdajům třetích stran (247 497  EUR), které byly vykázány jako náklady projektu.
  c)   Chyba týkající se zadávání veřejných zakázek (neodůvodněné rozhodnutí hodnoticího výboru)
  Komise uzavřela s jednou nevládní organizací grantovou dohodu na realizaci sanitárního projektu na Haiti. Celková hodnota zakázky činila 2,86 milionu EUR a maximální výše příspěvku EU byla stanovena na 2 miliony EUR. Kontrolovali jsme deset jednotlivých výdajových položek včetně závěrečné platby (8 768  EUR) na výstavbu hygienických zařízení. Nevládní organizace vyhlásila veřejnou soutěž a vyhodnotila obdržené nabídky podle technických a finančních kritérií. Zakázka byla bez dalšího zdůvodnění udělena uchazeči s druhým nejvyšším počtem bodů místo uchazeči s nejvyšším hodnocením.
  Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o příspěvku na podporu řízení veřejných financí na Jamajce. Celková hodnota zakázky a příspěvek EU činily 5 milionů EUR. Při pořizování dodávek zásob pro projekt (193 700  EUR) mezinárodní organizace považovala za způsobilé dodavatele pouze své členské země. Tím bylo vyřazeno několik zemí, včetně některých členských států EU, které by byly v rámci projektů financovaných z ERF rovněž způsobilé.
  d)   Nepřímé náklady vykázané jako přímé náklady
  Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o příspěvku na realizaci projektu na zlepšení výživy obyvatelstva v Keni. Celková hodnota zakázky a příspěvek EU činily 19 milionů EUR. Při kontrole deseti jednotlivých výdajových položek jsme zjistili, že nepřímé náklady partnera mezinárodní organizace (24 278  EUR) byly vykázány jako přímé. Jelikož mezinárodní organizace žádala o proplacení 7 % nepřímých nákladů na základě celkových přímých nákladů vykázaných ve finanční zprávě, měla být v případě nepřímých nákladů partnerů uplatněna paušální sazba dohodnutá mezi Komisí a mezinárodní organizací. |
| --- | --- |

18.

Rámeček 5

Příklady vyčíslitelných chyb v projektových operacích

a)   Výdaje, které nevznikly

Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o příspěvku na řízení rizik přírodních katastrof v oblasti Karibiku. Celková hodnota zakázky a příspěvek EU činily 12,29 milionu EUR. Mezinárodní organizace pověřila realizací některých částí projektu další organizace, kterým za tím účelem poskytla dílčí granty. Při kontrole deseti jednotlivých výdajových položek jsme zjistili čtyři případy, kdy mezinárodní organizace vykázala zálohové platby dalším organizacím jako vynaložené náklady. Potvrdili jsme, že tyto organizace buď ještě nezačaly, nebo ještě nedokončily práci na projektu, a že vykázané výdaje (573 494  EUR) tedy ještě nevznikly.

b)   Chybějící základní doklady

Komise schválila uzavření grantové dohody s jedním sdružením na realizaci kulturního a vzdělávacího projektu v Belize. Odhadovaná hodnota činila celkem 0,5 milionu EUR a maximální výše příspěvku EU byla stanovena na 0,4 milionu EUR. Komise v rozporu s požadavky dohody schválila projektové náklady (360 000  EUR) ještě před tím, než obdržela závěrečnou finanční zprávu, žádost o platbu nebo zprávu o ověření výdajů.

Komise s jednou mezinárodní organizací uzavřela správní dohodu týkající se programu na snižování rizika katastrof v zemích AKT. Celková hodnota zakázky a příspěvek EU činily 74,5 milionu EUR. Mezinárodní organizace pověřila realizací některých částí projektu třetí strany, kterým za tím účelem poskytla granty. Při kontrole deseti jednotlivých výdajových položek jsme ve dvou případech neobdrželi doklady k výdajům třetích stran (247 497  EUR), které byly vykázány jako náklady projektu.

c)   Chyba týkající se zadávání veřejných zakázek (neodůvodněné rozhodnutí hodnoticího výboru)

Komise uzavřela s jednou nevládní organizací grantovou dohodu na realizaci sanitárního projektu na Haiti. Celková hodnota zakázky činila 2,86 milionu EUR a maximální výše příspěvku EU byla stanovena na 2 miliony EUR. Kontrolovali jsme deset jednotlivých výdajových položek včetně závěrečné platby (8 768  EUR) na výstavbu hygienických zařízení. Nevládní organizace vyhlásila veřejnou soutěž a vyhodnotila obdržené nabídky podle technických a finančních kritérií. Zakázka byla bez dalšího zdůvodnění udělena uchazeči s druhým nejvyšším počtem bodů místo uchazeči s nejvyšším hodnocením.

Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o příspěvku na podporu řízení veřejných financí na Jamajce. Celková hodnota zakázky a příspěvek EU činily 5 milionů EUR. Při pořizování dodávek zásob pro projekt (193 700  EUR) mezinárodní organizace považovala za způsobilé dodavatele pouze své členské země. Tím bylo vyřazeno několik zemí, včetně některých členských států EU, které by byly v rámci projektů financovaných z ERF rovněž způsobilé.

d)   Nepřímé náklady vykázané jako přímé náklady

Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o příspěvku na realizaci projektu na zlepšení výživy obyvatelstva v Keni. Celková hodnota zakázky a příspěvek EU činily 19 milionů EUR. Při kontrole deseti jednotlivých výdajových položek jsme zjistili, že nepřímé náklady partnera mezinárodní organizace (24 278  EUR) byly vykázány jako přímé. Jelikož mezinárodní organizace žádala o proplacení 7 % nepřímých nákladů na základě celkových přímých nákladů vykázaných ve finanční zprávě, měla být v případě nepřímých nákladů partnerů uplatněna paušální sazba dohodnutá mezi Komisí a mezinárodní organizací.

| 19. | U deseti operací realizovaných mezinárodními organizacemi nám tyto organizace nezaslaly v přiměřeném termínu zásadní podklady. To nepříznivě ovlivnilo plánování a provedení našeho auditu; v některých případech jsme například nebyli schopni uskutečnit kontrolu projektů na místě (viz
  rámeček 6
  ). Tato nedostatečná spolupráce je v rozporu se Smlouvou o fungování EU (24), podle níž má Účetní dvůr právo na předání požadovaných informací. Ve svém stanovisku č. 10/2018 (25) Komisi doporučujeme, aby zvážila důraznější vymáhání povinnosti mezinárodních organizací poskytovat EÚD dokumenty nezbytné pro dokončení našich auditů.






  Rámeček 6


  Nedostatečná spolupráce mezinárodních organizací






  V září 2018 jsme Komisi informovali o návštěvě Mosambiku, jejímž účelem byl audit projektu pro zásobování vodou a hygienická zařízení, realizovaného prostřednictvím UNICEF, a projektu zabezpečení potravin a prevence podvýživy, který se realizoval prostřednictvím Světového potravinového programu.
  Abychom mohli svůj audit připravit a naplánovat kontroly projektů na místě, požádali jsme příslušné organizace o nezbytnou dokumentaci k výdajovým položkám vybraným do vzorku. V obou případech jsme však informace obdrželi teprve po příjezdu do Mosambiku v listopadu 2018, kdy jsme zahájili audit. Tato chybějící spolupráce nám znemožnila navštívit projekty na místě. Po příjezdu jsme také zjistili, že dokumentace, která byla k dispozici v prostorách organizací, je neúplná. Nemohli jsme proto ověřit, zda položky vybrané do vzorku skutečně existují. Některé dokumenty nám navíc byly předloženy až po návštěvě, což dokončení celého auditu výrazně zpozdilo.
  S nedostatečnou spoluprací jsme se potýkali také u jiných mezinárodních organizací, jako je Komise Africké unie, Karibská rozvojová banka, Rozvojový program OSN a Skupina Světové banky. |
| --- | --- |

19.

Rámeček 6

Nedostatečná spolupráce mezinárodních organizací

V září 2018 jsme Komisi informovali o návštěvě Mosambiku, jejímž účelem byl audit projektu pro zásobování vodou a hygienická zařízení, realizovaného prostřednictvím UNICEF, a projektu zabezpečení potravin a prevence podvýživy, který se realizoval prostřednictvím Světového potravinového programu.

Abychom mohli svůj audit připravit a naplánovat kontroly projektů na místě, požádali jsme příslušné organizace o nezbytnou dokumentaci k výdajovým položkám vybraným do vzorku. V obou případech jsme však informace obdrželi teprve po příjezdu do Mosambiku v listopadu 2018, kdy jsme zahájili audit. Tato chybějící spolupráce nám znemožnila navštívit projekty na místě. Po příjezdu jsme také zjistili, že dokumentace, která byla k dispozici v prostorách organizací, je neúplná. Nemohli jsme proto ověřit, zda položky vybrané do vzorku skutečně existují. Některé dokumenty nám navíc byly předloženy až po návštěvě, což dokončení celého auditu výrazně zpozdilo.

S nedostatečnou spoluprací jsme se potýkali také u jiných mezinárodních organizací, jako je Komise Africké unie, Karibská rozvojová banka, Rozvojový program OSN a Skupina Světové banky.

| 20. | V devíti případech vyčíslitelných chyb a osmi případech nevyčíslitelných chyb měla Komise dostatek informací k tomu, aby těmto chybám předešla, odhalila je a napravila ještě před tím, než příslušné výdaje schválila. Pokud by Komise řádně využila všechny informace, které měla k dispozici, odhadovaná míra chyb by byla o 1,3 procentního bodu nižší. Našli jsme pět dalších operací obsahujících chyby, které externí auditoři a dohledové subjekty měli odhalit. Tyto případy přispěly k odhadované míře chyb 1,1 procentního bodu (26). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Celkem 17 operací zatížených vyčíslitelnými chybami (27) bylo podrobeno auditu či u nich bylo provedeno ověření výdajů. Informace týkající se skutečně provedené práce, které jsou uvedeny v příslušných auditních zprávách či zprávách o ověření, nám však neumožnily posoudit, zda mohly být chyby při těchto kontrolách ex ante zjištěny a opraveny. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ve dvou oblastech kontrolované operace žádné chyby neobsahovaly. První z nich byla rozpočtová podpora (28) (devět kontrolovaných operací). Do druhé oblasti patřily případy, kde se u projektů, na nichž se podílí více dárců a které provádí mezinárodní organizace, uplatňuje tzv. nominální přístup (devět kontrolovaných operací). Podrobněji o povaze těchto oblastí pojednávají body 9.9 – 9.12 kapitoly 9 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2018. |
| --- | --- |

22.

Výroční zpráva o činnosti a jiné správní mechanismy

| 23. | GŘ DEVCO vyjádřilo v každé výroční zprávě o činnosti od roku 2012 výhradu ke správnosti uskutečněných operací. Následně byl přijat akční plán, který měl nedostatky v provádění kontrolního systému GŘ DEVCO řešit. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Loni jsme informovali o uspokojivém pokroku při plnění akčního plánu na rok 2016. Plně bylo realizováno deset opatření, částečně realizována byla dvě opatření a dvě opatření stále probíhala. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Ve svém akčním plánu na rok 2017 pokračovalo GŘ DEVCO v úsilí snížit míru chyb pomocí opatření, která se zaměřují na aktuální nebo dříve zjištěné vysoce rizikové oblasti: prostředky řízené nepřímo prostřednictvím mezinárodních organizací a granty v režimu přímého řízení. Několik opatření zároveň souviselo s úpravami pro zajištění souladu s novým finančním nařízením, z nichž některé bylo nutné kvůli pozdnímu přijetí samotného nařízení přenést do následujících let. Do dubna 2019 bylo dokončeno devět opatření, jedno bylo dokončeno částečně a čtyři stále probíhala. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Do akčního plánu na rok 2018 byla zařazena dvě nová zacílená opatření, která reagují na potřebu vyjasnit a prosazovat zjednodušené vykazování nákladů a financování na základě výsledků, zavedených novým finančním nařízením. Již existující opatření vyjasňující postup pro udílení grantů bylo přeformulováno a další, zaměřené na posuzování pilířů mezinárodními organizacemi, bylo rozděleno na tři samostatná opatření. Celkově akční plán na rok 2018 obsahoval 13 opatření, z nichž sedm bylo přeneseno z předchozích let, čtyři navazovala na předcházející opatření a dvě byla nová. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kontrolní systém GŘ DEVCO je založen na kontrolách ex ante, které se provádí před schválením výdajů, o jejichž proplacení příjemci žádají. I v letošním roce četnost zjištěných chyb, včetně některých chyb v konečných výkazech výdajů, které byly předmětem externích auditů ex post a ověřování výdajů, poukazuje na nedostatky těchto kontrol. |
| --- | --- |

27.

Studie míry zbytkových chyb z roku 2018

| 28. | V roce 2018 uskutečnilo GŘ DEVCO sedmou studii míry zbytkových chyb (dále také jen „studie“) s cílem odhadnout míru chyb, které unikly všem řídicím kontrolám, jež mají chybám předcházet, odhalovat je a napravovat je v celé oblasti, za niž toto GŘ odpovídá (29). Podle odhadů této studie míra zbytkových chyb již třetím rokem zůstává pod 2 % prahem významnosti (materiality) stanoveným Komisí (30). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Studie míry zbytkových chyb není ověřovací zakázkou ani auditem. Vychází z metodiky pro výpočet míry zbytkových chyb a manuálu, který poskytlo GŘ DEVCO. Stejně jako v předchozích letech jsme v ní zjistili určitá omezení, jako je velmi malý počet kontrol operací na místě (31), neúplné kontroly zadávacích řízení a výzev k předkládání nabídek (32) a odhad chyb (33). Všechna tato omezení přispěla k tomu, že míra zbytkových chyb byla nižší, což neodráží realitu. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Smluvní dodavatel studie má značný prostor pro vlastní interpretaci metodiky, jelikož v manuálu k vypracování studie jsou uvedeny převážně obecné pokyny a nikoliv podrobné instrukce. Smlouva o provedení studie se navíc uzavírá vždy pouze na jeden rok, takže smluvní dodavatel a jeho přístup k zakázce se mohou každý rok měnit. Kdyby metodika pro vypracování studie a pokyny GŘ DEVCO byly ucelenější, jednotnost a míra jistoty by mohly být i při změně smluvního dodavatele lepší. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Při přezkoumání práce smluvního dodavatele studie jsme zjistili chyby a nesrovnalosti ve výpočtu a extrapolaci jednotlivých chyb. Dále jsme našli nedostatky v jeho pracovní dokumentaci, jako například početní chyby a skutečnost, že kontroly nebyly zaměřeny na všechna kritéria způsobilosti. Pokud by tyto chyby byly opraveny, míra zbytkových chyb by byla vyšší. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ve své výroční zprávě za rok 2017 jsme uvedli, že počet operací, u nichž nebylo provedeno žádné testování detailních údajů, protože dodavatel se plně spoléhal na předchozí kontrolní práci, byl ve studii z roku 2017 mnohem vyšší než v předchozích letech. Letos konstatujeme, že procentuální podíl operací, u nichž se dodavatel plně spoléhal na předchozí kontroly, se vrátil na úroveň studie z roku 2016. Tam, kde se při předchozí kontrole ověřovala pouze část výdajů, však nebyly zjištěné chyby extrapolovány na netestovanou část výdajů. Studie proto předpokládá, že netestovaná část neobsahuje chyby, což snižuje míru zbytkových chyb. |
| --- | --- |

32.

Přezkum výroční zprávy o činnosti za rok 2018

| 33. | Prohlášení generálního ředitele GŘ DEVCO za rok 2018 obsahovalo dvě výhrady. První souvisí s granty, které řídí GŘ NEAR jménem GŘ DEVCO. Druhá se týká nepřímého řízení prostřednictvím mezinárodní organizace a výslovně poukazuje na programy řízené Komisí Africké unie, které jsou spojené s velkými veřejnými zakázkami. Druhá výhrada byla vydána v roce 2017 a pro rok 2018 byla ponechána v platnosti. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Rozsah první výhrady byl výrazně zúžen jak v roce 2017, tak v roce 2018. Částečně to bylo proto, že míra zbytkových chyb se tři roky za sebou pohybovala pod prahem významnosti (materiality). Vzhledem k omezením studie míry zbytkových chyb za rok 2018 (viz body 29–32) a v předchozích letech (34) není úzký rozsah první výhrady dostatečně oprávněný. Jelikož je studie míry zbytkových chyb jedním z klíčových prvků posouzení rizik GŘ DEVCO, je potřeba k ní mít dostatečně podrobné pokyny, aby poskytovala spolehlivý základ pro vyjádření výhrady.
  Rámeček 7
  uvádí vývoj výhrad, které jsou uvedeny ve výročních zprávách o činnosti od roku 2011 do roku 2018.






  Rámeček 7


  Výhrady ve výročních zprávách o činnosti GŘ DEVCO v letech 2011–2018







  Podíl výdajů, na které se vztahuje výhrada, prudce klesl











  Zdroj: | Evropský účetní dvůr. |
| --- | --- | --- |

34.

Rámeček 7

Výhrady ve výročních zprávách o činnosti GŘ DEVCO v letech 2011–2018

Podíl výdajů, na které se vztahuje výhrada, prudce klesl

Image 67

Zdroj:

Evropský účetní dvůr.

| 35. | GŘ DEVCO odhadovalo celkovou rizikovou částku při uzávěrce na 49,8 milionu EURs (35). Na základě studie míry zbytkových chyb je tento odhad o 29 % nižší oproti předchozímu roku. Na odhad výše rizikové částky mají vliv také naše připomínky týkající se studie. |
| --- | --- |

35.

| 36. | GŘ DEVCO odhadovalo celkovou rizikovou částku při platbě na 64,7 milionu EUR (36) (1 % výdajů za rok 2018). Z toho bude podle jeho předpokladů 14,9 milionu EUR (23 %) v následujících letech pomocí jeho kontrol opraveno (37). |
| --- | --- |

36.

| 37. | V roce 2018 přijalo GŘ DEVCO několik opatření na zlepšení kvality údajů pro výpočet jeho nápravné kapacity a na vyřešení nedostatků, které jsme zjistili v předchozích letech. Začalo více monitorovat a kontrolovat inkasní příkazy a dále usilovalo o zvýšení povědomí o tom, jak jim správně přidělovat kódy – za tím účelem například v poznámce k účetní uzávěrce za rok 2018 uvádí pokyn ke kontextu inkasního příkazu. Pokud jde o výpočet nápravné kapacity za rok 2018, nezjistili jsme v našem vzorku žádné chyby (38). |
| --- | --- |

37.

Závěr a doporučení

Závěr

| 38. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že účetní závěrka Evropských rozvojových fondů za rozpočtový rok 2018 ve všech významných (materiálních) ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropských rozvojových fondů a výsledky jejich hospodaření, jejich peněžní toky a změny čistého kapitálu za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Z důkazních informací celkově vyplývá, že v rozpočtovém roce 2018:






  a) | míra chyb v příjmech ERF nebyla významná (materiální); |
| --- | --- | --- |

39.

a)

míra chyb v příjmech ERF nebyla významná (materiální);

| b) | platební operace ERF byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami (viz body 17–22). Na základě našeho testování operací odhadujeme míru chyb na 5,2 %, včetně zanesených upravených výsledků na základě studie míry zbytkových chyb (viz
  příloha I
  ). |
| --- | --- |

b)

platební operace ERF byly ve významném (materiálním) rozsahu zatíženy chybami (viz body 17–22). Na základě našeho testování operací odhadujeme míru chyb na 5,2 %, včetně zanesených upravených výsledků na základě studie míry zbytkových chyb (viz
  příloha I
  ).

Doporučení

| 40. | Příloha III
  uvádí zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na šest doporučení vyjádřených ve výroční zprávě za rok 2015 (39), z nichž GŘ DEVCO realizovalo (40) v plném rozsahu doporučení č. 2, 3, 4 a 6 a doporučení č. 5 realizovalo ve většině ohledů. Doporučení č. 1 již není relevantní, protože GŘ DEVCO se rozhodlo zlepšit kvalitu svých auditů a ověřování výdajů změnou podmínek místo používáním tabulky hodnocení kvality. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Na základě tohoto přezkumu a našich zjištění a závěrů za rok 2018 Komisi doporučujeme do roku 2020:

  Doporučení 1

  Podniknout kroky důrazněji prosazující povinnost mezinárodních organizací poskytovat Účetnímu dvoru na jeho žádost jakékoliv dokumenty nebo informace, které potřebuje k plnění svých úkolů, jak stanoví SFEU (viz bod 19).

  Doporučení 2

  Zlepšit metodiku a manuál pro vypracování studie míry zbytkových chyb tak, aby poskytovaly ucelenější pokyny k záležitostem, které jsme uvedli v této zprávě, a náležitě tak napomáhaly GŘ DEVCO vypracovat posouzení rizik pro vyjádření výhrad (viz body 29–34). |
| --- | --- |

41.

Doporučení 1

Podniknout kroky důrazněji prosazující povinnost mezinárodních organizací poskytovat Účetnímu dvoru na jeho žádost jakékoliv dokumenty nebo informace, které potřebuje k plnění svých úkolů, jak stanoví SFEU (viz bod 19).

Doporučení 2

Zlepšit metodiku a manuál pro vypracování studie míry zbytkových chyb tak, aby poskytovaly ucelenější pokyny k záležitostem, které jsme uvedli v této zprávě, a náležitě tak napomáhaly GŘ DEVCO vypracovat posouzení rizik pro vyjádření výhrad (viz body 29–34).

Kapitola III – Výkonnost

| 42. | Naše kontrola na místě nám umožnila nejen ověřit správnost operací, ale také vyjádřit připomínky k otázkám výkonnosti vybraných operací. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Při ověřování existence zakoupených položek jsme při kontrole na místě zjistili případy, kdy položky byly využity účinně a přispěly k dosažení cílů projektu. Zároveň jsme ale našli případy, kdy byla účinnost a efektivnost opatření ohrožena, protože zakoupené položky či zařízení nebyly využívány tak, jak se plánovalo.






  Rámeček 8


  Příklady připomínek k výkonnosti






  a)   Účinné a efektivní využití zakoupených položek či zařízení
  Na ostrově Santa Lucia Komise schválila zakázku na dodávku nemocničního vybavení a související služby. Během návštěvy na místě jsme zjistili, že vybrané položky byly dodány, jsou dobře spravovány a používají se pro zamýšlené účely. Přispívají tak k dosažení cílů opatření, takže přínosy pro konečné příjemce byly zřejmé.
  b)   Ohrožená udržitelnost projektu
  Komise schválila zakázku na výstavbu zařízení na odsolování mořské vody v Džibutsku. Během kontroly na místě jsme zjistili, že oblast původně pro projekt určená se výrazně zmenšila, neboť v bezprostřední blízkosti odsolovacího zařízení byl vystavěn nový přístav a vojenská základna. Stavební práce a následný provoz přístavu a vojenské základny mohou mít vliv na mořské proudy a kvalitu vody i místo přívodu mořské vody. Všechny tyto faktory by mohly výrazně ovlivnit proveditelnost odsolovacího zařízení a ohrožují dlouhodobou udržitelnost projektu.
  c)   Zakoupené položky či zařízení, které se nevyužívají
  Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o příspěvku na podporu řízení veřejných financí na Jamajce. Mezinárodní organizace celý projekt realizovala prostřednictvím svých partnerů. Během naší kontroly na místě v roce 2019 jsme zjistili, že jeden ze dvou počítačových serverů pořízených na začátku roku 2017 byl instalován v kanceláři, která se v době našeho auditu nevyužívala. Druhý server ležel ještě dva roky po dodávce stále ve svém původním obalu.
  Na Haiti Komise uzavřela s jednou nevládní organizací grantovou dohodu na realizaci sanitárního projektu. Při kontrole veřejných toalet postavených z tohoto grantu jsme zjistili, že nebyly plně funkční a některé nebylo možno používat.
  d)   Nebyla dodržena zásada hospodárnosti
  V Mosambiku Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o poskytnutí grantu na zlepšení dostupnosti potravin a výživy. Jednou z položek, které jsme vybrali k ověření, byl rozhlasový seriál, který měl podpořit trvalé změny chování. Příslušná účtovaná částka vycházela z interinstitucionální dohody mezi danou mezinárodní organizací a její sesterskou organizací, ve které se mezinárodní organizace zavázala poskytnout sesterské organizaci 180 000  EUR. Zjistili jsme, že tato částka nebyla stanovena na základě nákladové analýzy, ale byla určena libovolně dvěma spřízněnými mezinárodními organizacemi díky dostupnosti finančních prostředků z EU. |
| --- | --- |

43.

Rámeček 8

Příklady připomínek k výkonnosti

a)   Účinné a efektivní využití zakoupených položek či zařízení

Na ostrově Santa Lucia Komise schválila zakázku na dodávku nemocničního vybavení a související služby. Během návštěvy na místě jsme zjistili, že vybrané položky byly dodány, jsou dobře spravovány a používají se pro zamýšlené účely. Přispívají tak k dosažení cílů opatření, takže přínosy pro konečné příjemce byly zřejmé.

b)   Ohrožená udržitelnost projektu

Komise schválila zakázku na výstavbu zařízení na odsolování mořské vody v Džibutsku. Během kontroly na místě jsme zjistili, že oblast původně pro projekt určená se výrazně zmenšila, neboť v bezprostřední blízkosti odsolovacího zařízení byl vystavěn nový přístav a vojenská základna. Stavební práce a následný provoz přístavu a vojenské základny mohou mít vliv na mořské proudy a kvalitu vody i místo přívodu mořské vody. Všechny tyto faktory by mohly výrazně ovlivnit proveditelnost odsolovacího zařízení a ohrožují dlouhodobou udržitelnost projektu.

c)   Zakoupené položky či zařízení, které se nevyužívají

Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o příspěvku na podporu řízení veřejných financí na Jamajce. Mezinárodní organizace celý projekt realizovala prostřednictvím svých partnerů. Během naší kontroly na místě v roce 2019 jsme zjistili, že jeden ze dvou počítačových serverů pořízených na začátku roku 2017 byl instalován v kanceláři, která se v době našeho auditu nevyužívala. Druhý server ležel ještě dva roky po dodávce stále ve svém původním obalu.

Na Haiti Komise uzavřela s jednou nevládní organizací grantovou dohodu na realizaci sanitárního projektu. Při kontrole veřejných toalet postavených z tohoto grantu jsme zjistili, že nebyly plně funkční a některé nebylo možno používat.

d)   Nebyla dodržena zásada hospodárnosti

V Mosambiku Komise uzavřela s jednou mezinárodní organizací dohodu o poskytnutí grantu na zlepšení dostupnosti potravin a výživy. Jednou z položek, které jsme vybrali k ověření, byl rozhlasový seriál, který měl podpořit trvalé změny chování. Příslušná účtovaná částka vycházela z interinstitucionální dohody mezi danou mezinárodní organizací a její sesterskou organizací, ve které se mezinárodní organizace zavázala poskytnout sesterské organizaci 180 000  EUR. Zjistili jsme, že tato částka nebyla stanovena na základě nákladové analýzy, ale byla určena libovolně dvěma spřízněnými mezinárodními organizacemi díky dostupnosti finančních prostředků z EU.

---

(1)  Viz články 43, 48–50 a 58 nařízení Rady (EU) 2015/323 ze dne 2. března 2015 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 17).

(2)  V roce 2012 byla uzavřena trojstranná dohoda mezi EIB, Komisí a Účetním dvorem (článek 134 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1)), která stanovila pravidla pro audit těchto operací Účetním dvorem. Na investiční nástroj se prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti nevztahuje.

(3)  S výjimkou 5 % výdajů ERF za rok 2018 řízených Generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc a civilní ochranu (GŘ ECHO).

(4)  Jako jsou zakázky na stavební práce, dodávky a služby, granty, rozpočtová podpora a programové odhady.

(5)  Úř. věst. L 210, 6.8.2013, s. 1.

(6)  Mezi lety 2013 a 2015 se prostředky na závazky přidělovaly prostřednictvím překlenovacího nástroje, aby se tak zajistila kontinuita do doby, než bude ratifikován 11. ERF.

(7)  Včetně 1 139 milionů EUR spravovaných EIB.

(8)  Zahrnují původní přidělené prostředky do 8., 9., 10. a 11. ERF, spolufinancování, úroky, různé zdroje a převody z předchozích ERF.

(9)  Jako procento zdrojů.

(10)  Záporné částky odpovídají zrušeným závazkům

(11)  Souhrnné závazky se vztahují k rozhodnutím o financování.

(12)  Individuální závazky se vztahují k jednotlivým zakázkám.

(13)  Čisté závazky po zrušení závazků. Čisté platby po zpětném získání částek.

(14)  To bylo stanoveno jednak jako celkový cíl pro celou oblast působnosti GŘ DEVCO a jednak jako zvláštní cíl pro ERF.

(15)  Podle článků 43, 48–50 a 58 finančního nařízení pro jedenáctý ERF se toto prohlášení o věrohodnosti nevztahuje na zdroje ERF, které spravuje EIB.

(16)  Viz článek 39 nařízení (EU) 2018/1877.

(17)  Viz článek 38 nařízení (EU) 2018/1877.

(18)  Angola, Barbados, Botswana, Burkina Faso, Čad, Džibutsko, Etiopie, Guinea, Haiti, Jamajka, Keňa, Madagaskar, Malawi, Mosambik, Niger, Sierra Leone, Súdán, Tanzanie a Zimbabwe.

(19)  GŘ DEVCO: 124 plateb, GŘ ECHO: 1 platba na humanitární pomoc.

(20)  GŘ DEVCO zadává každoročně vypracování studie míry zbytkových chyb s cílem odhadnout míru chyb, které unikly všem řídicím kontrolám, jež mají chybám předcházet, odhalovat je a napravovat je v celé oblasti, za niž generální ředitelství odpovídá. Studie míry zbytkových chyb není ověřovací zakázkou ani auditem. Vychází z metodiky pro výpočet míry zbytkových chyb a z manuálu, který poskytlo GŘ DEVCO.

(21)  Z našich prověrek studií míry zbytkových chyb vyplynulo, že ve srovnání s naší vlastní auditní prací obnáší příslušná metodika mnohem méně (nejvíce devět) kontrol na místě a v menší míře umožňuje kontrolovat zadávací řízení. Proto jsme tento rok výsledky studie míry zbytkových chyb upravili tak, aby v nich byla zohledněna míra nesouladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek. Základem pro úpravu byla zjištění v prohlášeních Účetního dvora o věrohodnosti ERF za období 2014–2017.

(22)  Svůj výpočet míry chyb zakládáme na reprezentativním vzorku. Uvedená hodnota představuje nejlepší odhad. S 95 % mírou jistoty se domníváme, že odhadovaná míra chyb v daném základním souboru se pohybuje mezi 1,2 % (dolní hranice) a 9,1 % (horní hranice).

(23)  Jako jsou zakázky na stavební práce, dodávky a služby.

(24)  Článek 287 Smlouvy o fungování Evropské unie: „[...] fyzické nebo právnické osoby přijímající platby z rozpočtu [...] předají Účetnímu dvoru na jeho žádost veškeré podklady a informace nezbytné pro splnění jeho úkolů.“

(25)  Stanovisko Evropského účetního dvora č. 10/2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci, bod 18.

(26)  U méně než 0,1 procentního bodu (jeden případ) míry chyb se chyby dopustila sama Komise a u 2,5 procentního bodu (11 případů) se chyb dopustili příjemci.

(27)  Tyto chyby přispěly k odhadované míře chyb 1,7 procentního bodu.

(28)  Platby na rozpočtovou podporu financované z ERF v roce 2018 činily 796 milionů EUR.

(29)  ERF a souhrnný rozpočet EU.

(30)  2016: 1,7 %; 2017: 1,18 % a 2018: 0,85 %.

(31)  Ve studii za rok 2018 proběhly kontroly na místě v zemi, kde se prováděl projekt, pouze u pěti z 219 testovaných operací.

(32)  Studie míry zbytkových chyb se dostatečně nezabývala některými aspekty zadávacích řízení, jako jsou důvody pro odmítnutí neúspěšných kandidátů nebo soulad vítězného uchazeče se všemi požadavky na výběr a udělení zakázky a v rámci studie neproběhly ani kontroly postupů pro vyhlášení výzev k předkládání nabídek nebo odůvodnění přímého udělení zakázky.

(33)  Metoda pro vypracování odhadů uplatněná pro účely studie dává při odhadu jednotlivých chyb (např. absence dokumentů a platnosti souvisejícího zdůvodnění) značný prostor k vlastnímu úsudku.

(34)  Viz výroční zpráva EÚD o ERF za rok 2017, body 34–38.

(35)  Viz výroční zpráva o činnosti GŘ DEVCO za rok 2018, s. 69.

(36)  Jedná se o nejlepší střízlivý odhad výše výdajů, které byly v průběhu roku schváleny, ale které nebyly v souladu s legislativními a smluvními ustanoveními platnými v době uskutečnění platby.

(37)  Viz výroční zpráva o činnosti GŘ DEVCO za rok 2018, s. 69.

(38)  Testovali jsme 12 inkasních příkazů v hodnotě 10,5 milionu EUR, což je 58 % celkového souboru (18,2 milionu EUR).

(39)  Letos jsme pro následnou kontrolu zvolili svou zprávu za rok 2015, protože od té doby v zásadě uplynul dostatek času na to, aby Komise mohla naše doporučení realizovat.

(40)  Cílem této následné kontroly bylo ověřit, že v reakci na naše doporučení byla přijata nápravná opatření, nikoliv však hodnotit účinnost jejich realizace.

---

PŘÍLOHA I

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V RÁMCI EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací | 139 | 142 |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Odhadovaná míra chyb | 5,2 % | 4,5 % |
| Horní hranice míry chyb | 9,1 % | |
| Dolní hranice míry chyb | 1,2 % | |

2018

2017

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací

139

142

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Odhadovaná míra chyb

5,2 %

4,5 %

Horní hranice míry chyb

9,1 %

Dolní hranice míry chyb

1,2 %

---

PŘÍLOHA II

PLATBY Z ERF V ROCE 2018 PODLE HLAVNÍCH REGIONŮ

Platby z Evropského rozvojového fondu – Afrika

Image 68

| Zdroj: | Mapový podklad ©OpenStreetMap contributors, povolení uděleno na základě licence Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA), a Evropský účetní dvůr na základě konsolidované účetní závěrky 8., 9., 10. a 11. ERF za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

Platby z Evropského rozvojového fondu – Karibik a Tichomoří

Image 69

| Zdroj: | Mapový podklad ©OpenStreetMap contributors, povolení uděleno na základě licence Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA), a Evropský účetní dvůr na základě konsolidované účetní závěrky 8., 9., 10. a 11. ERF za rok 2018. |
| --- | --- |

Zdroj:

---

PŘÍLOHA III

KONTROLA V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ

| Rok | Doporučení Účetního dvora | Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora |
| --- | --- | --- |
| Realizováno v plném rozsahu | Realizuje se | Nebylo realizováno | Není relevantní | Nedostatečné důkazní informace |
| Ve většině ohledů | V některých ohledech |
| 2015 | Doporučení 1: rozšířit využívání tabulky hodnocení kvality na audity a ověřování výdajů zadané přímo příjemci. | | | | | x | |
| Doporučení 2: upravit zadávací podmínky pro audity a ověřování výdajů s cílem získat všechny relevantní informace o skutečně provedené práci, které jsou nutné k posouzení kvality těchto auditů a ověřování při využití nové tabulky hodnocení kvality. | x | | | | | |
| Doporučení 3: posoudit náklady a přínosy zlepšení monitorování auditů a ověřování výdajů zadaných přímo příjemci tím, že budou zahrnuty do nové auditní aplikace. | x | | | | | |
| Doporučení 4: uplatnit přiměřené sankce u subjektů, jež neplní svou povinnost předkládat základní podkladovou dokumentaci pro audit Účetního dvora. | x | | | | | |
| Doporučení 5: u plateb v rámci nepřímého řízení s přijímajícími zeměmi i) dokládat prohlášení o věrohodnosti statisticky nejspolehlivějšími důkazními informacemi, které jsou k dispozici, a ii) rozlišovat mezi formami podpory s odlišnými profily rizika, jako je tomu u plateb v rámci přímého řízení. | | x | | | | |
| Doporučení 6: revidovat odhad své budoucí nápravné kapacity tím, že z příslušného výpočtu budou vyňaty i) zpětné získávání nevyčerpaného předběžného financování a připsaných úroků a ii) rušení již vydaných inkasních příkazů. | x | | | | | |

Rok

Doporučení Účetního dvora

Dosažený pokrok podle analýzy Účetního dvora

Realizováno v plném rozsahu

Realizuje se

Nebylo realizováno

Není relevantní

Nedostatečné důkazní informace

Ve většině ohledů

V některých ohledech

2015

Doporučení 1: rozšířit využívání tabulky hodnocení kvality na audity a ověřování výdajů zadané přímo příjemci.

x

Doporučení 2: upravit zadávací podmínky pro audity a ověřování výdajů s cílem získat všechny relevantní informace o skutečně provedené práci, které jsou nutné k posouzení kvality těchto auditů a ověřování při využití nové tabulky hodnocení kvality.

x

Doporučení 3: posoudit náklady a přínosy zlepšení monitorování auditů a ověřování výdajů zadaných přímo příjemci tím, že budou zahrnuty do nové auditní aplikace.

x

Doporučení 4: uplatnit přiměřené sankce u subjektů, jež neplní svou povinnost předkládat základní podkladovou dokumentaci pro audit Účetního dvora.

x

Doporučení 5: u plateb v rámci nepřímého řízení s přijímajícími zeměmi i) dokládat prohlášení o věrohodnosti statisticky nejspolehlivějšími důkazními informacemi, které jsou k dispozici, a ii) rozlišovat mezi formami podpory s odlišnými profily rizika, jako je tomu u plateb v rámci přímého řízení.

x

Doporučení 6: revidovat odhad své budoucí nápravné kapacity tím, že z příslušného výpočtu budou vyňaty i) zpětné získávání nevyčerpaného předběžného financování a připsaných úroků a ii) rušení již vydaných inkasních příkazů.

x

---

ODPOVĚDI KOMISE NA VÝROČNÍ ZPRÁVU ÚČETNÍHO DVORA O ČINNOSTECH FINANCOVANÝCH Z OSMÉHO, DEVÁTÉHO, DESÁTÉHO A JEDENÁCTÉHO EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU (ERF) ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2018

Kapitola II – Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti týkající se ERF

Rámeček 6 – Nedostatečná spolupráce mezinárodních organizací

Komise oslovila dotčené mezinárodní organizace na všech úrovních, aby usnadnila poskytnutí dokladů požadovaných Účetním dvorem. V současné době analyzuje konkrétní případy, na které Účetní dvůr upozornil.

Komise zavede systém okamžitého navázání kontaktu s mezinárodními organizacemi na centrální úrovni pokaždé, když Účetní dvůr vybere jejich operace do vzorku.

Výroční zprávy o činnosti a jiné správní mechanismy

| 27. | Pokud jde o kontrolní systém GŘ DEVCO, na konci března 2018 bylo přijato revidované zadání pro ověřování výdajů. Očekává se, že přispějí k lepší výkonnosti kontrol ex ante. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Studie míry zbytkových chyb je jedním z několika prvků postupu budování jistoty. Omezení, která Účetní dvůr zjistil, jsou Komisi dobře známa a Komise je při posuzování silných a slabých stránek svého systému řízení bere v úvahu. Všechny tyto prvky společně zajišťují, že informace o řízení uvedené ve výroční zprávě GŘ DEVCO o činnosti podávají věrný a pravdivý obraz situace. |
| --- | --- |

28.

| 30. | Pokyny obsažené v manuálu pro vypracování studie míry zbytkových chyb a v metodice musí být natolik podrobné, aby byly na jednu stranu vyčerpávající, ale zároveň i flexibilní. Studie míry zbytkových chyb se zadává každý rok, aby byla při definování konkrétního zadání zachována určitá flexibilita. V takovém okamžiku lze zohlednit zjištění a doporučení Účetního dvora. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Rozdíly ve vyčíslitelných chybách zjištěné Účetním dvorem skutečně povedou ke zvýšení míry zbytkových chyb. Převážná část tohoto nárůstu však pochází pouze z jedné operace, u níž má Komise za to, že byla provedena za výjimečných okolností. Komise v tomto konkrétním případě nesdílí závěr Účetního dvora. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Přístup se ve srovnání s předchozím rokem nezměnil. Chyby zjištěné v předchozí kontrolní zprávě, na niž se dodavatel plně spoléhal, nejsou extrapolovány, pokud existuje důkaz, že Komise vydala související inkasní příkazy nebo upravila závěrečnou platbu na akci na základě zjištěné nezpůsobilé částky.
  Práce dodavatele zahrnuje odborné posouzení toho, kdy a do jaké míry je povolena nebo se vyžaduje extrapolace zjištěných chyb. |
| --- | --- |

32.

Práce dodavatele zahrnuje odborné posouzení toho, kdy a do jaké míry je povolena nebo se vyžaduje extrapolace zjištěných chyb.

| 34. | Komise bude hledat způsoby, jak zavést ucelenější pokyny.
  Kontrolní úsilí se nesnižuje ani v případě jiných segmentů, které nejsou předmětem výhrady. V popisu výhrady se vysvětluje, že ačkoli se výhrada týká pouze grantů v přímém řízení, opatření týkající se ostatních výdajových oblastí budou rovněž pokračovat. |
| --- | --- |

34.

Kontrolní úsilí se nesnižuje ani v případě jiných segmentů, které nejsou předmětem výhrady. V popisu výhrady se vysvětluje, že ačkoli se výhrada týká pouze grantů v přímém řízení, opatření týkající se ostatních výdajových oblastí budou rovněž pokračovat.

Závěr a doporučení

Doporučení 1 (mezinárodní organizace)

Komise doporučení přijímá. Komise zavede systém okamžitého navázání kontaktu s mezinárodními organizacemi na centrální úrovni pokaždé, když Účetní dvůr vybere jejich operace do vzorku.

Doporučení 2 (metodika a manuál pro vypracování studie míry zbytkových chyb)

Komise toto doporučení přijímá a bude hledat způsoby, jak zavést podrobnější pokyny.

Kapitola III – Výkonnost

Rámeček 8
  – Příklady připomínek k výkonnosti

| b) | Ohrožená udržitelnost projektu: Komise plánuje technický audit a hodnocení s cílem posoudit stav projektu a určit možná rizika, aby byla zajištěna životaschopnost projektu. Komise se všemi zúčastněnými stranami rovněž zajistí důsledné monitorování. |
| --- | --- |

b)

Ohrožená udržitelnost projektu: Komise plánuje technický audit a hodnocení s cílem posoudit stav projektu a určit možná rizika, aby byla zajištěna životaschopnost projektu. Komise se všemi zúčastněnými stranami rovněž zajistí důsledné monitorování.

| c) | Zakoupené položky či zařízení, které se nevyužívají: Komise obě záležitosti prozkoumá, aby zkontrolovala stav používání dotčeného vybavení a zařízení. |
| --- | --- |

c)

Zakoupené položky či zařízení, které se nevyužívají: Komise obě záležitosti prozkoumá, aby zkontrolovala stav používání dotčeného vybavení a zařízení.

| d) | Nebyla dodržena zásada hospodárnosti: Komise by ráda zdůraznila, že příspěvek byl sjednán ve smlouvě mezi oběma mezinárodními organizacemi a platby byly provedeny v souladu se smluvními ustanoveními. Zpráva o pokroku potvrzuje pozitivní dopady seriálu, jak vyplývá z analýzy nezávislých mediálních výzkumných společností. |
| --- | --- |

d)

Nebyla dodržena zásada hospodárnosti: Komise by ráda zdůraznila, že příspěvek byl sjednán ve smlouvě mezi oběma mezinárodními organizacemi a platby byly provedeny v souladu se smluvními ustanoveními. Zpráva o pokroku potvrzuje pozitivní dopady seriálu, jak vyplývá z analýzy nezávislých mediálních výzkumných společností.

---