# Euroopa Liidu C 359/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 359 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik23. oktoober 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 359

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik23. oktoober 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 359/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9530 – UBS/Ares/Phoenix) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2019/C 359/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9530 – UBS/Ares/Phoenix) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 359/02 | Euro vahetuskurss — 22. oktoober 2019 | 2 |
| 2019/C 359/03 | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon Mitterahaliste hüvitiste keskmised kulud | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2019/C 359/02

Euro vahetuskurss — 22. oktoober 2019

2

2019/C 359/03

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon Mitterahaliste hüvitiste keskmised kulud

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 359/04 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) Nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 5 |
| 2019/C 359/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 8 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2019/C 359/04

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) Nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

5

2019/C 359/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

8

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 23.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 359/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 359/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9530 – UBS/Ares/Phoenix)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 359/01)

16. septembril 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9530 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9530 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 23.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 359/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 359/2

---

Euro vahetuskurss (1)

22. oktoober 2019

(2019/C 359/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1130 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,87 |
| DKK | Taani kroon | 7,4708 |
| GBP | Inglise nael | 0,86065 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,7303 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1004 |
| ISK | Islandi kroon | 139,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,1833 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,570 |
| HUF | Ungari forint | 329,92 |
| PLN | Poola zlott | 4,2778 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7609 |
| TRY | Türgi liir | 6,4897 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6237 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4581 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7295 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7358 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5164 |
| KRW | Korea vonn | 1 305,83 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,3337 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8795 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4405 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 626,52 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6618 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,969 |
| RUB | Vene rubla | 70,9699 |
| THB | Tai baat | 33,735 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,5900 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,2721 |
| INR | India ruupia | 78,9245 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1130

JPY

Jaapani jeen

120,87

DKK

Taani kroon

7,4708

GBP

Inglise nael

0,86065

SEK

Rootsi kroon

10,7303

CHF

Šveitsi frank

1,1004

ISK

Islandi kroon

139,30

NOK

Norra kroon

10,1833

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,570

HUF

Ungari forint

329,92

PLN

Poola zlott

4,2778

RON

Rumeenia leu

4,7609

TRY

Türgi liir

6,4897

AUD

Austraalia dollar

1,6237

CAD

Kanada dollar

1,4581

HKD

Hongkongi dollar

8,7295

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7358

SGD

Singapuri dollar

1,5164

KRW

Korea vonn

1 305,83

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,3337

CNY

Hiina jüaan

7,8795

HRK

Horvaatia kuna

7,4405

IDR

Indoneesia ruupia

15 626,52

MYR

Malaisia ringit

4,6618

PHP

Filipiini peeso

56,969

RUB

Vene rubla

70,9699

THB

Tai baat

33,735

BRL

Brasiilia reaal

4,5900

MXN

Mehhiko peeso

21,2721

INR

India ruupia

78,9245

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 23.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 359/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 359/3

---

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon Mitterahaliste hüvitiste keskmised kulud

(2019/C 359/03)

MITTERAHALISTE HÜVITISTE KESKMISED KULUD – 2016

Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 kohaldamine (1)

| I. | Pereliikmetele, kes ei ela kindlustatud isikuga samas liikmesriigis (nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 883/2004 (2) artiklis 17), 2016. aastal antud mitterahaliste hüvitiste tagasimakstavad summad määratakse kindlaks järgmiste keskmiste kulude alusel: | Vanuserühm | Iga-aastane | Igakuine netokulu
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | alla 20-aastased | 1582,41 eurot | 105,49 eurot |
| 20–64-aastased | 2515,11 eurot | 167,67 eurot |
| 65-aastased ja vanemad | 8964,28 eurot | 597,62 eurot |
| Portugal | alla 20-aastased | 846,38 eurot | 56,43 eurot |
| 20–64-aastased | 732,49 eurot | 48,83 eurot |
| 65-aastased ja vanemad | 1646,03 eurot | 109,74 eurot |
| Ühendkuningriik | alla 20-aastased | 832,47 Inglise naela | 55,50 Inglise naela |
| 20–64-aastased | 1 846,56 Inglise naela | 123,10 Inglise naela |
| 65-aastased ja vanemad | 5341,49 Inglise naela | 356,10 Inglise naela |
| Norra | alla 20-aastased | 20 936,44 Norra krooni | 1395,76 Norra krooni |
| 20–64-aastased | 36 911,31 Norra krooni | 2460,75 Norra krooni |
| 65-aastased ja vanemad | 125 978,60 Norra krooni | 8398,57 Norra krooni |

I.

Vanuserühm

Iga-aastane

Igakuine netokulu

x = 0,20

Iirimaa

alla 20-aastased

1582,41 eurot

105,49 eurot

20–64-aastased

2515,11 eurot

167,67 eurot

65-aastased ja vanemad

8964,28 eurot

597,62 eurot

Portugal

alla 20-aastased

846,38 eurot

56,43 eurot

20–64-aastased

732,49 eurot

48,83 eurot

65-aastased ja vanemad

1646,03 eurot

109,74 eurot

Ühendkuningriik

alla 20-aastased

832,47 Inglise naela

55,50 Inglise naela

20–64-aastased

1 846,56 Inglise naela

123,10 Inglise naela

65-aastased ja vanemad

5341,49 Inglise naela

356,10 Inglise naela

Norra

alla 20-aastased

20 936,44 Norra krooni

1395,76 Norra krooni

20–64-aastased

36 911,31 Norra krooni

2460,75 Norra krooni

65-aastased ja vanemad

125 978,60 Norra krooni

8398,57 Norra krooni

| II. | Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 24 lõikes 1 ning artiklites 25 ja 26 osutatud pensionäridele ja nende pereliikmetele 2016. aastal antud mitterahaliste hüvitiste tagasimakstavad summad määratakse kindlaks järgmiste keskmiste kulude alusel: | Vanuserühm | Iga-aastane | Igakuine netokulu x = 0,20 | Igakuine netokulu
  x = 0,15 (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | alla 20-aastased | 1582,41 eurot | 105,49 eurot | 112,09 eurot |
| 20–64-aastased | 2515,11 eurot | 167,67 eurot | 178,15 eurot |
| 65-aastased ja vanemad | 8964,28 eurot | 597,62 eurot | 634,97 eurot |
| Portugal | alla 20-aastased | 846,38 eurot | 56,43 eurot | 59,95 eurot |
| 20–64-aastased | 732,49 eurot | 48,83 eurot | 51,89 eurot |
| 65-aastased ja vanemad | 1646,03 eurot | 109,74 eurot | 116,59 eurot |
| Ühendkuningriik | alla 20-aastased | 832,47 Inglise naela | 55,50 Inglise naela | 58,97 Inglise naela |
| 20–64-aastased | 1846,56 Inglise naela | 123,10 Inglise naela | 130,80 Inglise naela |
| 65-aastased ja vanemad | 5341,49 inglise naela | 356,10 Inglise naela | 378,36 Inglise naela |
| Norra | alla 20-aastased | 20 936,44 Norra krooni | 1395,76 Norra krooni | 1483,00 Norra krooni |
| 20–64-aastased | 36 911,31 Norra krooni | 2460,75 Norra krooni | 2614,55 Norra krooni |
| 65-aastased ja vanemad | 125 978,60 Norra krooni | 8398,57 Norra krooni | 8923,48 Norra krooni |

II.

Vanuserühm

Iga-aastane

Igakuine netokulu x = 0,20

Igakuine netokulu

x = 0,15 (3)

Iirimaa

alla 20-aastased

1582,41 eurot

105,49 eurot

112,09 eurot

20–64-aastased

2515,11 eurot

167,67 eurot

178,15 eurot

65-aastased ja vanemad

8964,28 eurot

597,62 eurot

634,97 eurot

Portugal

alla 20-aastased

846,38 eurot

56,43 eurot

59,95 eurot

20–64-aastased

732,49 eurot

48,83 eurot

51,89 eurot

65-aastased ja vanemad

1646,03 eurot

109,74 eurot

116,59 eurot

Ühendkuningriik

alla 20-aastased

832,47 Inglise naela

55,50 Inglise naela

58,97 Inglise naela

20–64-aastased

1846,56 Inglise naela

123,10 Inglise naela

130,80 Inglise naela

65-aastased ja vanemad

5341,49 inglise naela

356,10 Inglise naela

378,36 Inglise naela

Norra

alla 20-aastased

20 936,44 Norra krooni

1395,76 Norra krooni

1483,00 Norra krooni

20–64-aastased

36 911,31 Norra krooni

2460,75 Norra krooni

2614,55 Norra krooni

65-aastased ja vanemad

125 978,60 Norra krooni

8398,57 Norra krooni

8923,48 Norra krooni

MITTERAHALISTE HÜVITISTE KESKMISED KULUD – 2017

Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 kohaldamine

| I. | Pereliikmetele, kes ei ela kindlustatud isikuga samas liikmesriigis (nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 17), 2017. aastal antud mitterahaliste hüvitiste tagasimakstavad summad määratakse kindlaks järgmiste keskmiste kulude alusel: | Vanuserühm | Iga-aastane | Igakuine netokulu
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Madalmaad | alla 20-aastased | 1184,03 eurot | 78,94 eurot |
| 20–64-aastased | 2115,41 eurot | 141,03 eurot |
| 65-aastased ja vanemad | 9657,86 eurot | 643,86 eurot |

I.

Vanuserühm

Iga-aastane

Igakuine netokulu

x = 0,20

Madalmaad

alla 20-aastased

1184,03 eurot

78,94 eurot

20–64-aastased

2115,41 eurot

141,03 eurot

65-aastased ja vanemad

9657,86 eurot

643,86 eurot

| II. | Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 24 lõikes 1 ning artiklites 25 ja 26 osutatud pensionäridele ja nende pereliikmetele 2017. aastal antud mitterahaliste hüvitiste tagasimakstavad summad määratakse kindlaks järgmiste keskmiste kulude alusel: | Vanuserühm | Iga-aastane | Igakuine netokulu x = 0,20 | Igakuine netokulu
  x = 0,15 (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Madalmaad | alla 20-aastased | 1184,03 eurot | 78,94 eurot | 83,87 eurot |
| 20–64-aastased | 2115,41 eurot | 141,03 eurot | 149,84 eurot |
| 65-aastased ja vanemad | 9657,86 eurot | 643,86 eurot | 684,10 eurot |

II.

Vanuserühm

Iga-aastane

Igakuine netokulu x = 0,20

Igakuine netokulu

x = 0,15 (4)

Madalmaad

alla 20-aastased

1184,03 eurot

78,94 eurot

83,87 eurot

20–64-aastased

2115,41 eurot

141,03 eurot

149,84 eurot

65-aastased ja vanemad

9657,86 eurot

643,86 eurot

684,10 eurot

---

(1)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

(2)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(3)  Pensionäride ja nende pereliikmete puhul on kuu kindlaksmääratud summa suhtes kohaldatav vähendus 15 % (x = 0,15), kui pädev liikmesriik ei ole loetletud määruse (EÜ) nr 883/2004 IV lisas (vastavalt määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 lõikele 3).

(4)  Pensionäride ja nende pereliikmete puhul on kuu kindlaksmääratud summa suhtes kohaldatav vähendus 15 % (x = 0,15), kui pädev liikmesriik ei ole loetletud määruse (EÜ) nr 883/2004 IV lisas (vastavalt määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 lõikele 3).

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 359/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 359/5

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) Nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2019/C 359/04)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse leiab Euroopa Komisjoni andmebaasist DOOR.

KOONDDOKUMENT

„SALAMINI ITALIANI ALLA CACCIATORA“

ELi nr: PDO-IT-01301-AM01 – 5.4.2019

| KPN (X) | KGT () |
| --- | --- |

KPN (X)

KGT ()

1.   Nimetus(ed)

„Salamini italiani alla cacciatora“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Vabasse ringlusse lubamisel peavad tootel „Salamini italiani alla cacciatora“ olema järgmised organoleptilised, keemilised, füüsikalis-keemilised ja mikrobioloogilised omadused:

Organoleptilised omadused

Välimus: silindriline kuju

Tekstuur: toode on kompaktne, ei paindu

Lõikepinna välimus: viilud on kompaktsed ja homogeensed ning ei sisalda nähtavaid kilekõõluse osi

Värvus: ühtlane rubiinpunane hästi jaotunud rasvaterakestega

Lõhn: õrn ja iseloomulik

Maitse: mahe ja õrn, mitte kunagi happeline

Keemilised ja füüsikalis-keemilised omadused

Valgusisaldus: vähemalt 20 %

Kollageeni ja valkude suhe: kuni 0,15

Vee ja valgu suhe: kuni 2,3

Rasvaine ja valgu suhe: kuni 2,0

pH: vähemalt 5,3

Mikrobioloogilised omadused:

mesofiilne mikroobiline tase: > 1 × 107 kolooniat moodustavat osakest grammi kohta, eelkõige piimhappebakterid (lactobacillus) ja kokid (coccus).

Lõpptoote diameeter on kuni 60 mm, pikkus 200 mm ja kaal kuni 350 g.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Salamini italiani alla cacciatora“ valmistatakse searümba vöötlihaste tailihast, searasvast, soolast, purustatud ja/või jahvatatud piprast ning küüslaugust.

Mehaaniliselt eraldatud lihamassi ei tohi sellesse tootesse lisada.

Võib kasutada ka veini, suhkrut ja/või dekstroosi ja/või fruktoosi, käärimise käivituskultuure, naatrium- ja/või kaaliumnitraati koguses kuni 195 osa miljoni kohta, naatrium- ja/või kaaliumnitritit koguses kuni 95 osa miljoni kohta ning askorbiinhapet ja selle naatriumsoola.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

„Salamini italiani alla cacciatora“ tootmine hõlmab järgmisi etappe: tooraine ettevalmistamine, hakkimine, segamine, soolde toppimine, kuivatamine ja laagerdamine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

„Salamini italiani alla cacciatora“ võib turustada lahtiselt, vaakum- või gaasikeskkonnas tervelt, portsjonitena või viiludena. Pakendamine peab toimuma üksnes punktis 4 osutatud tootmispiirkonnas.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega toote „Salamini italiani alla cacciatora“ etiketile tuleb selgelt ja loetavalt märkida päritolunimetus „Salamini italiani alla cacciatora“, mis on selgelt eristatud mis tahes muust kirjast. Sellele peab vahetult järgnema märge „Denominazione di origine protetta“ (kaitstud päritolunimetus). Välisturgudele saadetavate toodete puhul on lubatud kasutada teksti „Denominazione di origine protetta“ tõlget sihtriigi keelde.

Keelatud on lisada märkeid, mis ei ole sõnaselgelt ette nähtud.

Ettevõtja nime, ärinime ja kaubamärki on siiski lubatud kasutada, kuid tingimusel, et need ei ole ülistava iseloomuga ega eksita tarbijat. Sama kehtib vajaduse korral selliste põllumajandusettevõtete kohta, kus on kasvatatud sead, kelle lihast toode on valmistatud, tingimusel et tooraine on täielikult pärit asjaomastest majanditest.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Salamini italiani alla cacciatora“ toodetakse traditsioonilises tootmispiirkonnas, mis hõlmab sigade päritolupiirkondadega täpselt kattuvate kogu järgmiste piirkondade territooriumi: Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Lombardia, Piemonte, Emilia-Romagna, Umbria, Toscana, Marche, Abruzzo, Lazio ja Molise.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega toote omadused sõltuvad keskkonnatingimustest ning looduslikest ja inimteguritest. Eelkõige on tooraine omadused iseloomulikud piiritletud geograafilisele makropiirkonnale, mis vastab täpselt tootmispiirkonnale. Kombinatsioon tooraine/toode/määratlus on seotud piirkonna sotsiaalmajandusliku arenguga. Teraviljakasvatuse ja piimatöötlemise tehnoloogia areng lõi eriti sobivad tingimused sellise tootmise jaoks, mis juurdus tootmispiirkondades, kus traditsiooniliselt tegeleti konkreetset tüüpi seakasvatusega. Kesk- ja Põhja-Itaalia seakasvatusettevõtted arenesid aja jooksul ning muutusid möödunud sajandil tänapäevaseks tootmisharuks Emilia-Romagna ja Lombardia maakonnas, kust see sektor levis edasi piirnevatele aladele Kesk- ja Põhja- Itaalias. Eelkõige on kohalikud tõud asendatud eritõugudega (mis on saadud ka kohalike tõugudega ristamisel), millest saadav tooraine (searümbad), vastab toiduainetööstuse vajadustele ning tagab lõpptoote kvaliteedi ja organoleptilised omadused.

„Salamini italiani alla cacciatora“ maine on seotud kohtadega, kus seda toodet traditsiooniliselt toodetakse. Suulises traditsioonis viidatakse, et salamini vorste valmistati juba lombardi invasiooni ajal Põhja-Itaalias, kust tootmine laienes ka piirnevatele aladele Kesk-Itaalias, ning seega hakkas tootmispiirkond järk-järgult kattuma Itaalia raske sea kasvatamise territooriumiga. Toote ajalugu on seotud tüüpilise maaelukultuuri arenguga, mis on ühine kogu Padania makropiirkonnale. Sellest ja mõnest teisest naaberpiirkonnast pärit toorainet töödeldakse vastavalt pikaajalisele traditsioonile, mis on selle päritolunimetusega tootele omane. Ajaloolisi viiteid tootele „Salamini italiani alla cacciatora“ leidub Lombardia toidutraditsioonides, mis on tänaseni säilinud. Toote nimi tuleneb ajast, mil jahimehed võtsid tööle minnes kaasa tüki salaamit (alla cacciatora tähendab „jahimehe moodi“). Hiljuti mainiti kõnealust nimetust Itaalia ning Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania ja Austria vahel sõlmitud kahepoolsetes lepingutes, mille eesmärk on kaitsta päritolunimetusi ja muid geograafilisi tähiseid, mis on reserveeritud Itaaliast pärit toodetele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ [Kvaliteet] (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ [KPN, KGT, GTT tooted] (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELi hindamiseks esitatud tootespetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 23.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 359/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 359/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2019/C 359/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 (1) kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

«QUESO CASTELLANO»

ELi nr: PGI-ES-02307 – 20.4.2017

KPN ()
  KGT (X)

1.   Nimetus

„Queso Castellano“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Queso Castellano“ on rasvane või väga rasvane pika säilivusajaga juust, mis on saadud ensümaatilise kalgendamise ja tugeva pressimise teel. Juust on valmistatud lamba toorpiimast või pastöriseeritud piimast, mis pärineb üksnes Castilla-Leóni piirkonnast ning peab olema laagerdunud kuni 1,5 kg juustu puhul vähemalt 30 päeva ja muu kaaluga juustu puhul vähemalt 60 päeva. Pärast laagerdumise lõppu on juustul „Queso Castellano“ järgmised omadused:

| — | hästi väljakujunenud koorik, millel võivad olla (vormi või kanga) jäljed ja mille värvus võib olla erinev, ulatudes kahvatukollasest pruunini. Koorik võib olla naturaalne või sisaldada lubatud katteaineid; |
| --- | --- |

—

hästi väljakujunenud koorik, millel võivad olla (vormi või kanga) jäljed ja mille värvus võib olla erinev, ulatudes kahvatukollasest pruunini. Koorik võib olla naturaalne või sisaldada lubatud katteaineid;

| — | juustumass on tihke ja kompaktne, selle värvus on hele, ulatudes kreemjasvalgest või helekollasest beežini, selles on vähesel hulgal väikese läbimõõduga, valdavalt ümmargusi ja ebaühtlaselt jaotunud avausi või auke ning sellel on järgmised füüsikalised ja keemilised omadused:






  — | rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 45 % |
| --- | --- | --- |

—

juustumass on tihke ja kompaktne, selle värvus on hele, ulatudes kreemjasvalgest või helekollasest beežini, selles on vähesel hulgal väikese läbimõõduga, valdavalt ümmargusi ja ebaühtlaselt jaotunud avausi või auke ning sellel on järgmised füüsikalised ja keemilised omadused:

—

rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 45 %

| — | kuivainesisaldus: vähemalt 45 %. |
| --- | --- |

—

kuivainesisaldus: vähemalt 45 %.

| — | valgusisaldus kuivaines: vähemalt 25 % |
| --- | --- |

—

valgusisaldus kuivaines: vähemalt 25 %

| — | naatriumkloriidi sisaldus kuivaines: kuni 3,26 % |
| --- | --- |

—

naatriumkloriidi sisaldus kuivaines: kuni 3,26 %

| — | pH: vahemikus 4,7–5,7 |
| --- | --- |

—

pH: vahemikus 4,7–5,7

| — | lõhn: mõõdukalt tugev, kuid väga varieeruv, domineerivad piimale iseloomulikud, loomsed (piima andvad loomad) ja karamelli meenutavad nüansid; vähemal määral on tunda või, puuviljade, taimede lõhnanüansse ja väga õrna kuivatatud puuviljade lõhna. Need lõhnanüansid tugevnevad juustu laagerdumise käigus; |
| --- | --- |

—

lõhn: mõõdukalt tugev, kuid väga varieeruv, domineerivad piimale iseloomulikud, loomsed (piima andvad loomad) ja karamelli meenutavad nüansid; vähemal määral on tunda või, puuviljade, taimede lõhnanüansse ja väga õrna kuivatatud puuviljade lõhna. Need lõhnanüansid tugevnevad juustu laagerdumise käigus;

| — | maitseomadused: tugev, samaaegselt hapukas ja soolane maitse. Mõõdukad loomsed ja karamellile iseloomulikud maitsenüansid. On tunda kuivatatud puuviljade maitsenüansse ja õrna puuviljast ja taimset maitset. Juust on kergelt teravamaitseline, maitse on keskmiselt püsiv ja juustul on kerge järelmaitse. Need maitsenüansid tugevnevad juustu laagerdumise käigus; |
| --- | --- |

—

maitseomadused: tugev, samaaegselt hapukas ja soolane maitse. Mõõdukad loomsed ja karamellile iseloomulikud maitsenüansid. On tunda kuivatatud puuviljade maitsenüansse ja õrna puuviljast ja taimset maitset. Juust on kergelt teravamaitseline, maitse on keskmiselt püsiv ja juustul on kerge järelmaitse. Need maitsenüansid tugevnevad juustu laagerdumise käigus;

| — | tekstuur: juust on tihke ja mõõdukalt lahustuv; kergelt kleepuv, elastne, murenev ja sõmera tekstuuriga. |
| --- | --- |

—

tekstuur: juust on tihke ja mõõdukalt lahustuv; kergelt kleepuv, elastne, murenev ja sõmera tekstuuriga.

Juust „Queso Castellano“ on silindrilise kujuga, selle läbimõõt ja kõrgus on vastavalt kuni 25 cm ja kuni 15 cm, juustu kaal on kuni 3,8 kg.

Juustu võib turustada tervelt, tükkidena, viiludena või riivitult.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juust „Queso Castellano“ on valmistatud lambapiimast, mis pärineb üksnes Castilla-Leóni piirkonnas asuvatest põllumajandusettevõtetest.

Selle piirkonna lambakasvatus võib olla ekstensiivne, poolekstensiivne või intensiivne, seejuures on kaks viimati nimetatud tüüpi domineerivad.

Ekstensiivse ja poolekstensiivse süsteemi puhul peetakse loomi geograafilise piirkonna karjamaadel, nende sööt koosneb osaliselt rohesöödast, kuid samuti ja peamiselt kasvatatavate kultuuride põhust. Talvise kasvupausi ajal, suure söödavajadusega perioodil ja ebasoodsate ilmastikuoludega seotud sööda vähesuse perioodil, samuti intensiivse majandamissüsteemi puhul hõlmab loomade sööt rohesööta, eeskätt kurehernest, kaera ja lutserni, mille puhul sagedamini kasutatavad säilitusmeetodid on heina valmistamine, kuivatamine ja sileerimine. Loomade sööda jaoks kasutatakse tavapäraselt ka teraviljade ja valgutaimede põhku. Söödale lisatakse eri proportsioonides kombineeritud sööta, et tagada loomadele piisavas koguses kvaliteetseid toitaineid.

Loomadele antav sööt peab pärinema vähemalt 50 % ulatuses sööda üldkogusest Castilla-Leóni autonoomsest piirkonnast.

Piim peab pärinema tervete ja heas toitumuses loomade täielikust ja katkestamatust lüpsist, piima kogumine ja transport peab toimuma heades hügieenitingimustes. Piim peab olema täispiim ja puhas, selles ei või olla lisandaineid, säilitusaineid, antibiootikume ja teisi ühendeid, mis võivad avaldada negatiivset mõju juustu valmistamisele, laagerdumisele ja säilitamisele.

Piima analüütilised omadused juustu valmistamisprotsessi alguses on järgmised:

| | rasvasisaldus: vähemalt 5,2 % |
| --- | --- |

rasvasisaldus: vähemalt 5,2 %

| | valgusisaldus: vähemalt 4,6 % |
| --- | --- |

valgusisaldus: vähemalt 4,6 %

| | kuivaine üldsisaldus: vähemalt 15,9 % |
| --- | --- |

kuivaine üldsisaldus: vähemalt 15,9 %

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdumine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Queso Castellano“ võib turustada tervelt, tükkidena, viiludena ja riivitult, tingimusel, et selle nõuetekohane pakendamine ja märgistus võimaldavad juustu päritolu ühemõtteliselt kindlaks määrata.

Tarbimisse suunatud toote tuleb varustada KGT tunnuseks olevate lisamärgistega, mis peavad olema paigaldatud nende taaskasutamist mittevõimaldaval viisil.

Iga äriettevõtte spetsiifilised kaubandusmärgised peavad hõlmama märget „Indicación Geográfica Protegida - Queso Castellano“ ning Euroopa Liidu logo ja nimetuse logo.

Nimetuse logo on järgmine:

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Castilla-Leóni autonoomne piirkond.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud tähise „Queso Castellano“ kaitse põhineb toote traditsioonilisusel, eripäradel ja mainel.

XVI ja XVII sajandil oli lambakasvatuse näol Castilla-Leóni piirkonnas tegemist olulise tegevusvaldkonnaga. Lambapiim oli äärmiselt halva säilivusega ja seda mõjutasid oluliselt piirkonna äärmuslikud ilmastikuolud, seega oli piima keeruline transportida heades tingimustes suurtele kaugustele, seetõttu ei valmistatud juustu korraga suures koguses, vaid seda tegid käsitöönduslikult karjased või lammaste omanikud. Kasutatav laap pärines viimaselt talus tapetud tallelt ja tootjad valmistasid tänu oma kogemustele ja oskustele väga head juustu. Tootjad, kellel olid suuremad juustukogused ja kes müüsid juustu piirkonna turgudel ja suuremates linnades, näiteks Villalóni ja Medina turgudel, said sellest olulist lisatulu.

XX sajandi alguses tekkisid peamised traditsioonilised käsitöönduslikud tootmiskeskused. Need kogusid piima naabruses asuvatest piirkondadest, kus lüps toimus hommikul, ja transportisid piima juustu valmistamiseks käsitöönduslikku keskusse. Niimoodi tekkis Castilla-Leóni autonoomses piirkonnas „Queso Castellano“ valmistamisega seotud juustutööstus, mis hakkas kasvama ning mille tehniline tase ja hügieenitingimused ning tooraine ja lõpptoote kontrollitingimused arenesid jätkuvalt edasi, seejuures säilis tootmise käsitöönduslik iseloom.

Praegu on Castilla-Leóni piirkonnas palju kvaliteetset toorainet, kuna tegemist on autonoomse piirkonnaga, kus on Hispaania kõige suurem piimalambakari, samuti on tegemist riigi kõige olulisema lambajuustu tootmise piirkonnaga.

Juustu „Queso Castellano“ on ära märgitud teatavates ajaloolistes ja ilukirjanduslikes allikates, mille hulgas tuleb nimetada Carlos García del Cerro teost „España. El país de los cien quesos“ (1996), mille peatükis „De Tartesos a la Mesta y algo más“ osutatakse mitme Hispaania linna, sealhulgas Santanderi prokuröri Diego Hurtado de Mendoza dokumendile 14. detsembrist 1442, milles on esitatud hinnang ja hind kõikide Aragoni kuninga Alfonso V korraldusel piirkonnas kaubeldavate ja müüdavate kaupade kohta: „Üks nael ja veerand queso castellano juustu võrdub kahekümne untsiga ja selle väärtus on viis maille’t. Naela Hollandi või Flandria juustu, 10 untsi, väärtus on kakskümmend liard’i. Naela „Asadero“ või „Pasiego“ (Pasi orust pärineva) juustu, mida kaalutakse kohalikes untsides, väärtus on kuus liard’i.“

Alates XX sajandi teisest poolest, kui juustu „Queso Castellano“ tootmine muutus tööstuslikuks, hakati seda müüma ka väljaspool provintsi piire ja juustu maine levis üle kogu riigi territooriumi, ühtlasi muutus sagedasemaks ka juustule osutamine ja selle kirjeldamine eeskätt kataloogides ja turistidele suunatud ning kulinaarsetes reisijuhtides; see andis kinnitust, et tegemist on Castilla-Leóni autonoomse piirkonna tüüpilise eripärase tootega. Sellisteks väljaanneteks on näiteks:

| — | Carlos Moro Gonzalezi teosed „Guía práctica de los Quesos de España“ (1985), „Los Queso de Castilla y León“ (1983), „Guía práctica de los quesos de España“ (1989) ja „Los Quesos de Valladolid“ (1992); |
| --- | --- |

—

Carlos Moro Gonzalezi teosed „Guía práctica de los Quesos de España“ (1985), „Los Queso de Castilla y León“ (1983), „Guía práctica de los quesos de España“ (1989) ja „Los Quesos de Valladolid“ (1992);

| — | Simone Ortega teos „Queso Españoles“, kirjastus Alianza, 1987; |
| --- | --- |

—

Simone Ortega teos „Queso Españoles“, kirjastus Alianza, 1987;

| — | Cenzano, I., „Los Quesos“, väljaandja Antonio Madrid Vicente, 1992; |
| --- | --- |

—

Cenzano, I., „Los Quesos“, väljaandja Antonio Madrid Vicente, 1992;

| — | Canut, E., Navarro, E., „Catálogo de Queso de España“, välja andnud põllumajanduse, kalanduse ja toiduainete ministeerium, Madrid, 1990. |
| --- | --- |

—

Canut, E., Navarro, E., „Catálogo de Queso de España“, välja andnud põllumajanduse, kalanduse ja toiduainete ministeerium, Madrid, 1990.

| — | Juliet Harbutt, „La enciclopedia mundial del queso“, Roz Denny retseptidega, kirjastus Buenos Aires, 1999; |
| --- | --- |

—

Juliet Harbutt, „La enciclopedia mundial del queso“, Roz Denny retseptidega, kirjastus Buenos Aires, 1999;

| — | Brigitte Engelmanni ja M. Peter Holleri teos „.Manual del Gourmet del Queso“, kirjastus Ullmann, 2009; |
| --- | --- |

—

Brigitte Engelmanni ja M. Peter Holleri teos „.Manual del Gourmet del Queso“, kirjastus Ullmann, 2009;

| — | Juliet Harbutti teos „El libro del Queso. La mejor selección. Notas de Cata. Más de 750 quesos. Como disfrutarlo“, kirjastaja H. BLUME, 2009. |
| --- | --- |

—

Juliet Harbutti teos „El libro del Queso. La mejor selección. Notas de Cata. Más de 750 quesos. Como disfrutarlo“, kirjastaja H. BLUME, 2009.

Castilla-Leóni pinnas ja ilmastik muudavad ala väga soodsaks põllumajanduse ja karjakasvatuse, seejuures eeskätt lambakasvatuse piirkonnaks. Vahemereline kontinentaalne kliima ja vaheldusrikas reljeef, mida iseloomustab tasane keskosa ja seda ümbritsevad mäestikualad, soodustavad mitmekesise taimestiku väljakujunemist.

Algselt põhines Castilla-Leóni piirkonna piimalammaste kasvatamine ekstensiivsel majandamissüsteemil, loomade sööt pärines täielikult või osaliselt karjamaadelt (mis võisid eri kohtades olla niisutatavad või mitte) ning lisaks sellele hõlmas sööt põhku. Viimastel aastakümnetel on seoses maapiirkondade elanikkonna vähenemisega suurenenud laudas peetava karja osa, see on toonud kaasa põllumajandusettevõtete suuruse muutumise ja karjakasvatussüsteemi ümberkorraldamise, mis võimaldab kasutada loomasööda jaoks kohalikke loodusressursse. Loomasööta iseloomustab taimsete pigmentide ja küllastamata rasvhapete vähesus, mis tingib piima omadused; piim on madala rasvasisaldusega (madala steariin-, oleiin- ja rumeenhappe sisaldusega) ning madala kuivaine- ja pigmendisisaldusega, seetõttu on piima konsistents vähem õline ja värvus kollakam. Sellisest piimast saadaval juustul on spetsiifiline rasvhapete profiil, mis koos „Queso Castellano“ juustumassi niiskussisalduse ja happesusega annab juustule iseloomuliku ja eristava värvuse.

„Queso Castellano on kõva ja kompaktse juustumassiga juust, milles augud puuduvad või esineb väikeseid tühemikke, juustul on väljakujunenud ja tugev maitse ning see on suus teistest juustudest happelisem, tänu suuremale niiskussisaldusele ja veidi madalamale pH väärtusele, mis tuleneb traditsioonilise valmistamisprotsessi pressimise ja laagerdumise etappidest.

Juust „Queso Castellano“ on väga populaarne toode maapiirkondade turgudel, kauplustes, kaubamajades ja spetsialiseeritud kaubandusettevõtetes. Juustu „Queso Castellano“ kõrge maine on samuti tingitud autonoomse piirkonna toitlustusettevõtetest, kes pakuvad seda juustu oma piirkondlike juustude valikus või kasutavad seda oma retseptides. Juustu „Queso Castellano“ riigisisene ja rahvusvaheline tuntus kajastub ka mitmes autasus, mille juustu valmistajad on saanud väga mainekatel konkurssidel, nagu näiteks „World Cheese Awards“, või Cincho auhinnas.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/system/modules/es.jcyl.ita.extranet/elements/galleries/galeria_downloads/registros/2018_09_25_Q_CASTELLANO_Pliego_de_Condiciones.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---