# Europeiska unionens C 390/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 390 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången18 november 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 390

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången18 november 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET SESSIONEN 2018‒2019 Sammanträdena den 16 – 19 april 2018Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 450, 13.12.2018 . De texter som antogs den 18 april 2018 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2016 har offentliggjorts i EUT L 248, 3.10.2018 . ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET SESSIONEN 2018‒2019 Sammanträdena den 16 – 19 april 2018Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 450, 13.12.2018 . De texter som antogs den 18 april 2018 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2016 har offentliggjorts i EUT L 248, 3.10.2018 . ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 450, 13.12.2018 . De texter som antogs den 18 april 2018 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2016 har offentliggjorts i EUT L 248, 3.10.2018 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| 2019/C 390/01 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om en europeisk strategi för främjande av proteingrödor – att uppmuntra till produktion av proteingrödor och baljväxter i det europeiska jordbruket (2017/2116(INI)) | 2 |
| | RESOLUTIONER |
| 2019/C 390/02 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (2017/2030(INI)) | 10 |
| 2019/C 390/03 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om jämställdhet inom mediesektorn i EU (2017/2210(INI)) | 19 |
| 2019/C 390/04 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (2017/3016(RSP)) | 28 |
| 2019/C 390/05 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, instrumentet för humanitärt bistånd och Europeiska utvecklingsfonden (2017/2258(INI)) | 33 |
| 2019/C 390/06 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om en mer hållbar skuldsättning för utvecklingsländerna (2016/2241(INI)) | 46 |
| 2019/C 390/07 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i Europeiska unionen: kommissionens sjunde rapport (2017/2279(INI)) | 53 |
| 2019/C 390/08 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om kommissionens integritetspolicy, särskilt utnämningen av kommissionens generalsekreterare (2018/2624(RSP)) | 63 |
| 2019/C 390/09 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om framstegen när det gäller FN:s globala pakter för säker, ordnad och reguljär migration samt om flyktingar (2018/2642(RSP)) | 69 |
| 2019/C 390/10 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om genomförandet av EU:s externa finansieringsinstrument: halvtidsöversynen 2017 och den framtida strukturen efter 2020 (2017/2280(INI)) | 76 |
| 2019/C 390/11 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om årsrapporterna 2015–2016 om subsidiaritet och proportionalitet (2017/2010(ΙΝΙ)) | 94 |
| 2019/C 390/12 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om Vitryssland (2018/2661(RSP)) | 100 |
| 2019/C 390/13 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om Filippinerna (2018/2662(RSP)) | 104 |
| 2019/C 390/14 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om situationen på Gazaremsan (2018/2663(RSP)) | 108 |
| 2019/C 390/15 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (2018/2628(RSP)) | 111 |
| 2019/C 390/16 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om behovet av att inrätta ett instrument för europeiska värden till stöd för civilsamhällesorganisationer som på lokal och nationell nivå främjar grundläggande värden inom Europeiska unionen (2018/2619(RSP)) | 117 |
| 2019/C 390/17 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om kränkning av de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i fallet med två grekiska soldater som gripits och hålls fängslade i Turkiet (2018/2670(RSP)) | 120 |
| 2019/C 390/18 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende nationella parlament (2016/2149(INI)) | 121 |
| 2019/C 390/19 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2017/2191(INI)) | 128 |
| 2019/C 390/20 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om vaccineringsmotstånd och minskad vaccineringsgrad i Europa (2017/2951(RSP)) | 141 |
| 2019/C 390/21 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av direktiv 2011/99/EU om den europeiska skyddsordern (2016/2329(INI)) | 146 |
| 2019/C 390/22 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av Bolognaprocessen – lägesrapport och uppföljning (2018/2571(RSP)) | 155 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

2019/C 390/01

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om en europeisk strategi för främjande av proteingrödor – att uppmuntra till produktion av proteingrödor och baljväxter i det europeiska jordbruket (2017/2116(INI))

2

RESOLUTIONER

2019/C 390/02

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (2017/2030(INI))

10

2019/C 390/03

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om jämställdhet inom mediesektorn i EU (2017/2210(INI))

19

2019/C 390/04

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (2017/3016(RSP))

28

2019/C 390/05

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, instrumentet för humanitärt bistånd och Europeiska utvecklingsfonden (2017/2258(INI))

33

2019/C 390/06

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om en mer hållbar skuldsättning för utvecklingsländerna (2016/2241(INI))

46

2019/C 390/07

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i Europeiska unionen: kommissionens sjunde rapport (2017/2279(INI))

53

2019/C 390/08

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om kommissionens integritetspolicy, särskilt utnämningen av kommissionens generalsekreterare (2018/2624(RSP))

63

2019/C 390/09

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om framstegen när det gäller FN:s globala pakter för säker, ordnad och reguljär migration samt om flyktingar (2018/2642(RSP))

69

2019/C 390/10

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om genomförandet av EU:s externa finansieringsinstrument: halvtidsöversynen 2017 och den framtida strukturen efter 2020 (2017/2280(INI))

76

2019/C 390/11

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om årsrapporterna 2015–2016 om subsidiaritet och proportionalitet (2017/2010(ΙΝΙ))

94

2019/C 390/12

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om Vitryssland (2018/2661(RSP))

100

2019/C 390/13

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om Filippinerna (2018/2662(RSP))

104

2019/C 390/14

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om situationen på Gazaremsan (2018/2663(RSP))

108

2019/C 390/15

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (2018/2628(RSP))

111

2019/C 390/16

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om behovet av att inrätta ett instrument för europeiska värden till stöd för civilsamhällesorganisationer som på lokal och nationell nivå främjar grundläggande värden inom Europeiska unionen (2018/2619(RSP))

117

2019/C 390/17

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om kränkning av de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i fallet med två grekiska soldater som gripits och hålls fängslade i Turkiet (2018/2670(RSP))

120

2019/C 390/18

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende nationella parlament (2016/2149(INI))

121

2019/C 390/19

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2017/2191(INI))

128

2019/C 390/20

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om vaccineringsmotstånd och minskad vaccineringsgrad i Europa (2017/2951(RSP))

141

2019/C 390/21

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av direktiv 2011/99/EU om den europeiska skyddsordern (2016/2329(INI))

146

2019/C 390/22

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av Bolognaprocessen – lägesrapport och uppföljning (2018/2571(RSP))

155

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| 2019/C 390/23 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon som fastställer villkoren för Republiken Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE)) | 158 |
| 2019/C 390/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius (12476/2017– C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE)) | 159 |
| 2019/C 390/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE)) | 160 |
| 2019/C 390/26 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) | 161 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU | 162 |
| 2019/C 390/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) | 163 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 | 164 |
| 2019/C 390/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD)) | 165 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/... om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser | 165 |
| 2019/C 390/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD)) | 166 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet | 167 |
| 2019/C 390/30 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 5 mars 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 om EU-varumärken och om upphävande av delegerad förordning (EU) 2017/1430 (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA)) | 168 |
| 2019/C 390/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om perioden för det nionde allmänna direkta valet av företrädare i Europaparlamentet (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS)) | 170 |
| 2019/C 390/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE)) | 171 |
| 2019/C 390/33 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI)) | 172 |
| 2019/C 390/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE)) | 178 |
| 2019/C 390/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av tilläggsprotokollet till Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE)) | 179 |
| 2019/C 390/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 180 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall | 180 |
| 2019/C 390/37 | P8_TA(2018)0113Uttjänta fordon, förbrukade batterier och ackumulatorer samt avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 181 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning | 182 |
| 2019/C 390/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 183 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall | 184 |
| BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN | 185 |
| 2019/C 390/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 186 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall | 187 |
| 2019/C 390/40 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 87/217/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013, rådets direktiv 86/278/EEG och rådets direktiv 94/63/EG vad gäller förfaranderegler i fråga om miljörapportering, och om upphävande av rådets direktiv 91/692/EEG (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD)) | 188 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 1257/2013 och Europaparlamentets och rådets direktiv 94/63/EG och 2009/31/EG och rådets direktiv 86/278/EEG och 87/217/EEG, vad gäller förfaranderegler i fråga om miljörapportering, och om upphävande av rådets direktiv 91/692/EEG | 188 |
| 2019/C 390/41 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS)) | 189 |
| 2019/C 390/42 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv 2009/101/EG (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD)) | 190 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU | 191 |
| 2019/C 390/43 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om godkännande av och marknadstillsyn över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD)) | 192 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG | 192 |
| 2019/C 390/44 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX [förordningen om offentlig kontroll] och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD)) | 193 |
| Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 | 194 |
| BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN | 195 |
| 2019/C 390/45 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE)) | 196 |
| 2019/C 390/46 | Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2019 (2018/2001(BUD)) | 215 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

2019/C 390/23

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon som fastställer villkoren för Republiken Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE))

158

2019/C 390/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius (12476/2017– C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE))

159

2019/C 390/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE))

160

2019/C 390/26

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

161

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU

162

2019/C 390/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

163

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013

164

2019/C 390/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD))

165

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/... om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

165

2019/C 390/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD))

166

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet

167

2019/C 390/30

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 5 mars 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 om EU-varumärken och om upphävande av delegerad förordning (EU) 2017/1430 (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA))

168

2019/C 390/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om perioden för det nionde allmänna direkta valet av företrädare i Europaparlamentet (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS))

170

2019/C 390/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE))

171

2019/C 390/33

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI))

172

2019/C 390/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE))

178

2019/C 390/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av tilläggsprotokollet till Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE))

179

2019/C 390/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

180

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall

180

2019/C 390/37

P8_TA(2018)0113Uttjänta fordon, förbrukade batterier och ackumulatorer samt avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

181

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning

182

2019/C 390/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

183

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall

184

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

185

2019/C 390/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

186

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall

187

2019/C 390/40

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 87/217/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013, rådets direktiv 86/278/EEG och rådets direktiv 94/63/EG vad gäller förfaranderegler i fråga om miljörapportering, och om upphävande av rådets direktiv 91/692/EEG (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD))

188

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 1257/2013 och Europaparlamentets och rådets direktiv 94/63/EG och 2009/31/EG och rådets direktiv 86/278/EEG och 87/217/EEG, vad gäller förfaranderegler i fråga om miljörapportering, och om upphävande av rådets direktiv 91/692/EEG

188

2019/C 390/41

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS))

189

2019/C 390/42

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv 2009/101/EG (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD))

190

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU

191

2019/C 390/43

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om godkännande av och marknadstillsyn över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD))

192

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG

192

2019/C 390/44

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX [förordningen om offentlig kontroll] och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD))

193

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007

194

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

195

2019/C 390/45

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE))

196

2019/C 390/46

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2019 (2018/2001(BUD))

215

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

18.11.2019

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2018‒2019

Sammanträdena den 16 – 19 april 2018

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 450, 13.12.2018.

De texter som antogs den 18 april 2018 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2016 har offentliggjorts i EUT L 248, 3.10.2018.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/2

---

P8_TA(2018)0095

En europeisk strategi för främjande av proteingrödor

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om en europeisk strategi för främjande av proteingrödor – att uppmuntra till produktion av proteingrödor och baljväxter i det europeiska jordbruket (2017/2116(INI))

(2019/C 390/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om proteinbristen i EU: vilka lösningar finns det på detta långvariga problem? (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om proteinbristen i EU: vilka lösningar finns det på detta långvariga problem? (1),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 14 september 2016 till Europaparlamentets och rådets förordning, den så kallade samlingsförordningen, om finansiella regler för unionens allmänna budget (COM(2016)0605) och om tillhörande ändringar med syftet att införa en begäran till kommissionen om att senast i slutet av 2018 offentliggöra en ”proteinplan” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 14 september 2016 till Europaparlamentets och rådets förordning, den så kallade samlingsförordningen, om finansiella regler för unionens allmänna budget (COM(2016)0605) och om tillhörande ändringar med syftet att införa en begäran till kommissionen om att senast i slutet av 2018 offentliggöra en ”proteinplan” (2),

| — | med beaktande av ”Europeiska förklaringen om soja”som Tyskland och Ungern lade fram vid rådets möte (jordbruk) den 12 juni 2017 och som sedan dess har undertecknats av fjorton medlemsstater (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”Europeiska förklaringen om soja”som Tyskland och Ungern lade fram vid rådets möte (jordbruk) den 12 juni 2017 och som sedan dess har undertecknats av fjorton medlemsstater (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 93/355/EEG av den 8 juni 1993 om ingåendet av en samförståndsförklaring mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna inom ramen för GATT om vissa oljeväxtfrön (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 93/355/EEG av den 8 juni 1993 om ingåendet av en samförståndsförklaring mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna inom ramen för GATT om vissa oljeväxtfrön (4),

| — | med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, antaget av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, särskilt målen för hållbar utveckling 2, 12 och 15, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, antaget av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, särskilt målen för hållbar utveckling 2, 12 och 15,

| — | med beaktande av beslutet som FN:s generalförsamling fattade vid sitt 68:e möte om att officiellt utlysa år 2016 till det internationella året för baljväxter, under överinseende av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet som FN:s generalförsamling fattade vid sitt 68:e möte om att officiellt utlysa år 2016 till det internationella året för baljväxter, under överinseende av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) (5),

| — | med beaktande av den studie som beställdes av Europaparlamentets utredningsavdelning B på begäran av utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling om proteingrödors roll för miljön inom den nya gemensamma jordbrukspolitiken (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som beställdes av Europaparlamentets utredningsavdelning B på begäran av utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling om proteingrödors roll för miljön inom den nya gemensamma jordbrukspolitiken (6),

| — | med beaktande av den utfrågning som anordnades i parlamentet om att förbättra tillgången på proteingrödor i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den utfrågning som anordnades i parlamentet om att förbättra tillgången på proteingrödor i Europa,

| — | med beaktande av Donauförklaringen om soja av den 19 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Donauförklaringen om soja av den 19 januari 2013,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0121/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0121/2018), och av följande skäl:

| A. | Det råder ett stort underskott på vegetabiliskt protein i EU på grund av behoven i dess djurhållningssektor som är beroende av foderimport från tredje land, och situationen har tyvärr inte förbättrats i någon större utsträckning trots att det under mer än femton års tid har meddelats många avsikter och tagits många initiativ på detta område och trots användningen av biprodukter från biobränsleproduktion i djurfoder. Den nuvarande situationen i EU, som kännetecknas av import av vegetabiliskt protein (huvudsakligen soja) från Sydamerika, är ohållbar och visar att det måste vidtas kraftfullare åtgärder, i synnerhet för att göra denna import mer hållbar. |
| --- | --- |

A.

Det råder ett stort underskott på vegetabiliskt protein i EU på grund av behoven i dess djurhållningssektor som är beroende av foderimport från tredje land, och situationen har tyvärr inte förbättrats i någon större utsträckning trots att det under mer än femton års tid har meddelats många avsikter och tagits många initiativ på detta område och trots användningen av biprodukter från biobränsleproduktion i djurfoder. Den nuvarande situationen i EU, som kännetecknas av import av vegetabiliskt protein (huvudsakligen soja) från Sydamerika, är ohållbar och visar att det måste vidtas kraftfullare åtgärder, i synnerhet för att göra denna import mer hållbar.

| B. | Det är mycket viktigt att minska unionens enorma beroende av import av proteingrödor, vilka framför allt används som djurfoder. Utöver miljöpåverkan i de sojaproducerande regionerna, innebär den nuvarande situationen stora risker för i första hand EU:s djurhållningssektor, eftersom prisvolatiliteten har ökat kraftigt på de internationella marknaderna. |
| --- | --- |

B.

Det är mycket viktigt att minska unionens enorma beroende av import av proteingrödor, vilka framför allt används som djurfoder. Utöver miljöpåverkan i de sojaproducerande regionerna, innebär den nuvarande situationen stora risker för i första hand EU:s djurhållningssektor, eftersom prisvolatiliteten har ökat kraftigt på de internationella marknaderna.

| C. | Europaparlamentet har vid flera tillfällen uttalat sig om proteiner och behovet av en proteinplan för EU, men initiativen har inte fått någon konkret uppföljning som kan ändra situationen vad gäller EU:s beroende av andra för sin försörjning med vegetabiliska proteiner. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet har vid flera tillfällen uttalat sig om proteiner och behovet av en proteinplan för EU, men initiativen har inte fått någon konkret uppföljning som kan ändra situationen vad gäller EU:s beroende av andra för sin försörjning med vegetabiliska proteiner.

| D. | Som en följd av BSE-krisen infördes med rätta ett europeiskt förbud mot användning av djurmjöl i djurfoder (7), men detta förbud har emellertid medfört att importen av soja från Latinamerika har ökat kraftigt. |
| --- | --- |

D.

Som en följd av BSE-krisen infördes med rätta ett europeiskt förbud mot användning av djurmjöl i djurfoder (7), men detta förbud har emellertid medfört att importen av soja från Latinamerika har ökat kraftigt.

| E. | I EU används följaktligen enbart 3 procent av åkermarken till odling av proteingrödor, och mer än 75 procent av EU:s behov av vegetabiliska proteiner importeras, främst från Brasilien, Argentina och Förenta staterna. |
| --- | --- |

E.

I EU används följaktligen enbart 3 procent av åkermarken till odling av proteingrödor, och mer än 75 procent av EU:s behov av vegetabiliska proteiner importeras, främst från Brasilien, Argentina och Förenta staterna.

| F. | Djurhållningssektorn i unionen är extremt känslig för prissvängningar och konkurrenssnedvridning och är beroende av import av högkvalitativt vegetabiliskt protein till överkomliga priser, vilket är en stor utmaning för de europeiska jordbruken. |
| --- | --- |

F.

Djurhållningssektorn i unionen är extremt känslig för prissvängningar och konkurrenssnedvridning och är beroende av import av högkvalitativt vegetabiliskt protein till överkomliga priser, vilket är en stor utmaning för de europeiska jordbruken.

| G. | Europeiska proteingrödor genererar oljehaltiga biprodukter som kan bidra till den cirkulära ekonomin och som är värdefulla som livsmedel eller som förnybar energi eller för framställning av gröna kemikalier. Samproduktion av proteiner och biprodukter gör det möjligt att minska importen av både genetiskt modifierade proteiner och biobränslen som bidrar till avskogning. |
| --- | --- |

G.

Europeiska proteingrödor genererar oljehaltiga biprodukter som kan bidra till den cirkulära ekonomin och som är värdefulla som livsmedel eller som förnybar energi eller för framställning av gröna kemikalier. Samproduktion av proteiner och biprodukter gör det möjligt att minska importen av både genetiskt modifierade proteiner och biobränslen som bidrar till avskogning.

| H. | Frågan om vegetabiliskt protein som används i djurfoder har alltför ofta enbart analyserats med utgångspunkt i proteinrika råvaror, tillsammans med EU:s underskott på vegetabiliskt protein och forskningen om råvaror som kan komplettera produktionsdjurens foder. |
| --- | --- |

H.

Frågan om vegetabiliskt protein som används i djurfoder har alltför ofta enbart analyserats med utgångspunkt i proteinrika råvaror, tillsammans med EU:s underskott på vegetabiliskt protein och forskningen om råvaror som kan komplettera produktionsdjurens foder.

| I. | Det måste ske en mer övergripande analys av frågan om vegetabiliskt protein i EU, i syfte att få fram en långsiktig strategi och så många handlingsalternativ som möjligt för att på ett effektivare sätt minska vårt beroende av importerat vegetabiliskt protein. En sådan strategi är ett redskap i övergången till mer hållbara jordbrukssystem och system för jordbruksbaserade livsmedel. |
| --- | --- |

I.

Det måste ske en mer övergripande analys av frågan om vegetabiliskt protein i EU, i syfte att få fram en långsiktig strategi och så många handlingsalternativ som möjligt för att på ett effektivare sätt minska vårt beroende av importerat vegetabiliskt protein. En sådan strategi är ett redskap i övergången till mer hållbara jordbrukssystem och system för jordbruksbaserade livsmedel.

| J. | I likhet med energi är protein en nödvändig och oundgänglig del av vår kost som kan tillföras i vegetabilisk eller animalisk form. |
| --- | --- |

J.

I likhet med energi är protein en nödvändig och oundgänglig del av vår kost som kan tillföras i vegetabilisk eller animalisk form.

| K. | Vegetabiliskt protein står i centrum för sådana utmaningar som livsmedelstrygghet och livsmedelssuveränitet (för livsmedel och foder), miljöskydd, den globala uppvärmningen och förnybar energi. Proteiner är livsnödvändiga och finns i alla livsmedel liksom i allt djurfoder. |
| --- | --- |

K.

Vegetabiliskt protein står i centrum för sådana utmaningar som livsmedelstrygghet och livsmedelssuveränitet (för livsmedel och foder), miljöskydd, den globala uppvärmningen och förnybar energi. Proteiner är livsnödvändiga och finns i alla livsmedel liksom i allt djurfoder.

| L. | Den totala europeiska produktionen av proteinrika råvaror ökade från 24,2 till 36,3 miljoner ton (+50 procent mellan 1994 och 2014, men samtidigt ökade den sammanlagda konsumtionen från 39,7 till 57,1 miljoner ton (+44 procent). Det totala proteinunderskottet i EU (20,8 ton år 2014) ökar alltså. Världsmarknaden för vegetabiliskt protein, som är knuten till marknaden för soja och sojaskrå, har växt kraftigt de senaste 50 åren. Konsumtionen av dessa råvaror har exploderat i samtliga medlemsstater och sojakonsumtionen har gått från 2,42 miljoner ton 1960 till nästan 36 miljoner ton i dag. EU:s djurhållningssektor är kraftigt beroende av import av sojabönor och sojaskrå från tredjeländer, särskilt från Sydamerika. Efterfrågan på soja i EU tar en yta på nästan 15 miljoner hektar i anspråk, varav 13 miljoner hektar återfinns i Sydamerika. |
| --- | --- |

L.

Den totala europeiska produktionen av proteinrika råvaror ökade från 24,2 till 36,3 miljoner ton (+50 procent mellan 1994 och 2014, men samtidigt ökade den sammanlagda konsumtionen från 39,7 till 57,1 miljoner ton (+44 procent). Det totala proteinunderskottet i EU (20,8 ton år 2014) ökar alltså. Världsmarknaden för vegetabiliskt protein, som är knuten till marknaden för soja och sojaskrå, har växt kraftigt de senaste 50 åren. Konsumtionen av dessa råvaror har exploderat i samtliga medlemsstater och sojakonsumtionen har gått från 2,42 miljoner ton 1960 till nästan 36 miljoner ton i dag. EU:s djurhållningssektor är kraftigt beroende av import av sojabönor och sojaskrå från tredjeländer, särskilt från Sydamerika. Efterfrågan på soja i EU tar en yta på nästan 15 miljoner hektar i anspråk, varav 13 miljoner hektar återfinns i Sydamerika.

| M. | Odlingen av proteingrödor skapar ett betydande mervärde för miljön, som inte hotas av den därtill hörande användningen av växtskyddsprodukter. |
| --- | --- |

M.

Odlingen av proteingrödor skapar ett betydande mervärde för miljön, som inte hotas av den därtill hörande användningen av växtskyddsprodukter.

| N. | Kina har under de senaste åren intagit platsen som världens största sojaimportör och har inrättat en egen äkta och föga transparent strategi för säkring av sina leveranser, vid sidan av de traditionella marknadsmekanismerna. Strategin bygger på produktionsavtal med Brasilien, världens största sojaleverantör, och massiva investeringar, som sker på bekostnad av miljön, i produktions-, bearbetnings- (sönderdelnings-) och hamntransportinfrastruktur i detta land. Denna internationaliseringsstrategi som tillämpas av den kinesiska sektorn för jordbruksbaserade livsmedel skulle kunna påverka dagens leveranser av soja och oljeväxtfrön till EU, som också är en viktig kund för Brasilien, och äventyra stabiliteten på EU:s marknader. |
| --- | --- |

N.

Kina har under de senaste åren intagit platsen som världens största sojaimportör och har inrättat en egen äkta och föga transparent strategi för säkring av sina leveranser, vid sidan av de traditionella marknadsmekanismerna. Strategin bygger på produktionsavtal med Brasilien, världens största sojaleverantör, och massiva investeringar, som sker på bekostnad av miljön, i produktions-, bearbetnings- (sönderdelnings-) och hamntransportinfrastruktur i detta land. Denna internationaliseringsstrategi som tillämpas av den kinesiska sektorn för jordbruksbaserade livsmedel skulle kunna påverka dagens leveranser av soja och oljeväxtfrön till EU, som också är en viktig kund för Brasilien, och äventyra stabiliteten på EU:s marknader.

| O. | Merparten av den importerade sojan, särskilt från Amerika, kommer från genetiskt modifierad odling, en teknik som misstros av de europeiska konsumenterna. Intresset för lokala icke genetiskt modifierade produkter ökar liksom oron över det koldioxidavtryck som importen orsakar. I EU stöder många sojaproducenter och sojabearbetningsföretag, djurfoderproducenter liksom företrädare för livsmedelsbranschen (köttproducenter, mjölk- och äggproducenter och andra användare av sojabönor), handelskedjor och andra relevanta institutioner hållbara och certifierade system för produktion av icke genetiskt modifierad soja. |
| --- | --- |

O.

Merparten av den importerade sojan, särskilt från Amerika, kommer från genetiskt modifierad odling, en teknik som misstros av de europeiska konsumenterna. Intresset för lokala icke genetiskt modifierade produkter ökar liksom oron över det koldioxidavtryck som importen orsakar. I EU stöder många sojaproducenter och sojabearbetningsföretag, djurfoderproducenter liksom företrädare för livsmedelsbranschen (köttproducenter, mjölk- och äggproducenter och andra användare av sojabönor), handelskedjor och andra relevanta institutioner hållbara och certifierade system för produktion av icke genetiskt modifierad soja.

| P. | I syfte att tillgodose EU:s livsmedelsbehov har det europeiska jordbruket förändrats i grunden, under inflytande av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det har blivit intensivare och marknaderna för jordbruksprodukter och råvaror har öppnats upp, vilket har ökat EU:s beroende av import av vegetabiliskt protein från Amerika. Globaliseringen har lett till att kostvanorna likriktats och till att jordbruksföretagen specialiserat sig, vilket har medfört att insatsvaror för proteinproduktionen – både kvävehaltigt konstgödsel och proteinrika råvaror för djurfoder – transporteras över långa avstånd, något som påverkar miljön och klimatet. |
| --- | --- |

P.

I syfte att tillgodose EU:s livsmedelsbehov har det europeiska jordbruket förändrats i grunden, under inflytande av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det har blivit intensivare och marknaderna för jordbruksprodukter och råvaror har öppnats upp, vilket har ökat EU:s beroende av import av vegetabiliskt protein från Amerika. Globaliseringen har lett till att kostvanorna likriktats och till att jordbruksföretagen specialiserat sig, vilket har medfört att insatsvaror för proteinproduktionen – både kvävehaltigt konstgödsel och proteinrika råvaror för djurfoder – transporteras över långa avstånd, något som påverkar miljön och klimatet.

| Q. | Produktionen av proteingrödor, i synnerhet soja, som importeras för produktion av djurfoder är en av de främsta orsakerna till den förändrade markanvändningen och en kraftigt bidragande orsak till den globala avskogningen i många regioner utanför EU. Ökad odling av proteiner i EU skulle kunna utgöra ett viktigt komplement till de åtgärder som vidtas för att skapa leveranskedjor för jordbruksråvaror som inte leder till avskogning. Att möta den globala utmaning som avskogning och skogsförstörelse medför har blivit allt viktigare mot bakgrund av Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar. |
| --- | --- |

Q.

Produktionen av proteingrödor, i synnerhet soja, som importeras för produktion av djurfoder är en av de främsta orsakerna till den förändrade markanvändningen och en kraftigt bidragande orsak till den globala avskogningen i många regioner utanför EU. Ökad odling av proteiner i EU skulle kunna utgöra ett viktigt komplement till de åtgärder som vidtas för att skapa leveranskedjor för jordbruksråvaror som inte leder till avskogning. Att möta den globala utmaning som avskogning och skogsförstörelse medför har blivit allt viktigare mot bakgrund av Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar.

| R. | Behovet av kväve för att ge näring till växter och producera vegetabiliskt protein, med undantag för baljväxter, täcks i dag i första hand av kvävehaltigt konstgödsel, som är dyrt och energislukande att producera, förorsakar både vatten- och luftföroreningar och har ett stort ekologiskt fotavtryck på grund av de stora mängder fossila bränslen som används i tillverkningsprocessen. Detta bidrar inte till målet att få till stånd en cirkulär ekonomi och att effektivisera användningen av våra resurser och avfallsflöden. Under dessa omständigheter måste man tänka om i proteinfrågan, hela vägen från produktion till konsumtion, vad gäller produktions- och miljöprestanda, på grundval av en mer tillfredsställande hantering av kvävecykeln, inbegripet genom användningen och utvecklingen av ekologiska kvävegödselmedel såsom återvunna näringsämnen från sådant bioavfall som stallgödsel. |
| --- | --- |

R.

Behovet av kväve för att ge näring till växter och producera vegetabiliskt protein, med undantag för baljväxter, täcks i dag i första hand av kvävehaltigt konstgödsel, som är dyrt och energislukande att producera, förorsakar både vatten- och luftföroreningar och har ett stort ekologiskt fotavtryck på grund av de stora mängder fossila bränslen som används i tillverkningsprocessen. Detta bidrar inte till målet att få till stånd en cirkulär ekonomi och att effektivisera användningen av våra resurser och avfallsflöden. Under dessa omständigheter måste man tänka om i proteinfrågan, hela vägen från produktion till konsumtion, vad gäller produktions- och miljöprestanda, på grundval av en mer tillfredsställande hantering av kvävecykeln, inbegripet genom användningen och utvecklingen av ekologiska kvävegödselmedel såsom återvunna näringsämnen från sådant bioavfall som stallgödsel.

| S. | För att EU:s beroende av import av vegetabiliskt protein ska kunna minska går det inte att fokusera enbart på proteinrika grödor som tillgodoser idisslares och icke idisslares behov, utan det är nödvändigt att beakta även alla andra grödor (inklusive foderarealer och gräsbevuxen mark) som, trots att de är mindre proteinrika, odlas på stora arealer i hela EU. Det finns många fördelar med naturbete för idisslare, bl.a. minskar gårdarnas kostnader för insatsvaror. |
| --- | --- |

S.

För att EU:s beroende av import av vegetabiliskt protein ska kunna minska går det inte att fokusera enbart på proteinrika grödor som tillgodoser idisslares och icke idisslares behov, utan det är nödvändigt att beakta även alla andra grödor (inklusive foderarealer och gräsbevuxen mark) som, trots att de är mindre proteinrika, odlas på stora arealer i hela EU. Det finns många fördelar med naturbete för idisslare, bl.a. minskar gårdarnas kostnader för insatsvaror.

| T. | Produktionen av vegetabiliskt protein kommer inte att öka utan att det sker en förbättring av sådana grödors lönsamhet, och det krävs nu en strategisk, effektiv och ambitiös försörjningsplan för vegetabiliskt protein för att möjliggöra en hållbar utveckling av det europeiska jordbruket. För att genomföra en sådan plan måste flera av EU:s politikområden mobiliseras, i första hand den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

T.

Produktionen av vegetabiliskt protein kommer inte att öka utan att det sker en förbättring av sådana grödors lönsamhet, och det krävs nu en strategisk, effektiv och ambitiös försörjningsplan för vegetabiliskt protein för att möjliggöra en hållbar utveckling av det europeiska jordbruket. För att genomföra en sådan plan måste flera av EU:s politikområden mobiliseras, i första hand den gemensamma jordbrukspolitiken.

| U. | Under de senaste årtiondena har EU använt tre huvudsakliga åtgärder för att främja målet att uppnå oberoende i EU vad gäller proteinproduktion, nämligen frivilligt kopplat stöd till odling av proteingrödor och oljeväxter, EU:s politik för biobränsle och det tvärvillkor avseende 30 procent av direktstödet som infördes genom den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken för genomförandet av miljöanpassningsåtgärder, bland annat kravet att avsätta 5 procent av åkermarken till områden med ekologiskt fokus och beslutet att tillåta odling av kvävebindande växter och fånggrödor. |
| --- | --- |

U.

Under de senaste årtiondena har EU använt tre huvudsakliga åtgärder för att främja målet att uppnå oberoende i EU vad gäller proteinproduktion, nämligen frivilligt kopplat stöd till odling av proteingrödor och oljeväxter, EU:s politik för biobränsle och det tvärvillkor avseende 30 procent av direktstödet som infördes genom den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken för genomförandet av miljöanpassningsåtgärder, bland annat kravet att avsätta 5 procent av åkermarken till områden med ekologiskt fokus och beslutet att tillåta odling av kvävebindande växter och fånggrödor.

| V. | Intresset bland jordbrukare för kvävebindande och proteinrika grödor har ökat kraftigt eftersom dessa grödor hjälper jordbrukarna att uppfylla miljöanpassningskraven, och detta intresse kommer att uppmuntra växtförädlarna att återuppta eller utöka sin verksamhet med dessa grödor. |
| --- | --- |

V.

Intresset bland jordbrukare för kvävebindande och proteinrika grödor har ökat kraftigt eftersom dessa grödor hjälper jordbrukarna att uppfylla miljöanpassningskraven, och detta intresse kommer att uppmuntra växtförädlarna att återuppta eller utöka sin verksamhet med dessa grödor.

| W. | Under perioden 2000–2013 lyckades de åtgärder som införts genom den gemensamma jordbrukspolitiken inte i sig vända den nedåtgående trenden eller stagnationen inom proteinproduktionen i EU. Sedan 2013 har emellertid kombinationen av dessa stöd tillsammans med den miljöanpassningsåtgärd som tillåter odling av proteingrödor i områden med ekologiskt fokus lett till en kraftigt ökad produktion av proteingrödor i EU. |
| --- | --- |

W.

Under perioden 2000–2013 lyckades de åtgärder som införts genom den gemensamma jordbrukspolitiken inte i sig vända den nedåtgående trenden eller stagnationen inom proteinproduktionen i EU. Sedan 2013 har emellertid kombinationen av dessa stöd tillsammans med den miljöanpassningsåtgärd som tillåter odling av proteingrödor i områden med ekologiskt fokus lett till en kraftigt ökad produktion av proteingrödor i EU.

| X. | Den politiska överenskommelse om den gemensamma jordbrukspolitiken som nåddes av Europaparlamentet, rådet och kommissionen 2013 föreskriver möjligheten att odla kvävebindande grödor i områden med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

X.

Den politiska överenskommelse om den gemensamma jordbrukspolitiken som nåddes av Europaparlamentet, rådet och kommissionen 2013 föreskriver möjligheten att odla kvävebindande grödor i områden med ekologiskt fokus.

| Y. | Forskningen har visat att fodertillverkare ofta tillför fodret mer protein än vad som anses vara nödvändigt, och effektivitetsvinster kan göras om man med större noggrannhet fastställer hur mycket protein som behövs för den djurart som fodret är avsett för. |
| --- | --- |

Y.

Forskningen har visat att fodertillverkare ofta tillför fodret mer protein än vad som anses vara nödvändigt, och effektivitetsvinster kan göras om man med större noggrannhet fastställer hur mycket protein som behövs för den djurart som fodret är avsett för.

| Z. | Som en följd av den ringa odlingen av proteingrödor i EU minskar antalet forskningsprogram som är inriktade på vegetabiliskt protein, och det sker även en tillbakagång vad gäller utbildning, innovation och tillägnande av praktiska kunskaper i EU. Innovationen bör effektiviseras och politiken till stöd för forskning om proteiner stärkas, men för att detta ska fungera krävs det politiska åtaganden på medellång till lång sikt. Politiken till stöd för forskning om proteiner bör också inkludera lokalt anpassade inhemska baljväxter. |
| --- | --- |

Z.

Som en följd av den ringa odlingen av proteingrödor i EU minskar antalet forskningsprogram som är inriktade på vegetabiliskt protein, och det sker även en tillbakagång vad gäller utbildning, innovation och tillägnande av praktiska kunskaper i EU. Innovationen bör effektiviseras och politiken till stöd för forskning om proteiner stärkas, men för att detta ska fungera krävs det politiska åtaganden på medellång till lång sikt. Politiken till stöd för forskning om proteiner bör också inkludera lokalt anpassade inhemska baljväxter.

| AA. | Växtförädlingsverksamhet kommer att spela en viktig roll för utvecklingen av nya proteingrödesorter som kan bidra till en större proteinproduktion i EU. Effektiv växtförädlingsverksamhet kräver en långsiktig forskningspolitik med tillräcklig finansiering och ett lämpligt regelverk som uppmuntrar innovation. |
| --- | --- |

AA.

Växtförädlingsverksamhet kommer att spela en viktig roll för utvecklingen av nya proteingrödesorter som kan bidra till en större proteinproduktion i EU. Effektiv växtförädlingsverksamhet kräver en långsiktig forskningspolitik med tillräcklig finansiering och ett lämpligt regelverk som uppmuntrar innovation.

| AB. | Kommissionen har redan finansierat, och håller på att finansiera, ett antal relevanta projekt, däribland de under rubriken SFS-44–2016 som omfattar ett gemensamt växtförädlingsprogram för att minska EU:s och Kinas beroende av proteinimport. Man bör säkerställa att resultaten av sådana projekt kommuniceras, sprids och används på lämpligt sätt så att framtida beslut på området bygger på fakta. |
| --- | --- |

AB.

Kommissionen har redan finansierat, och håller på att finansiera, ett antal relevanta projekt, däribland de under rubriken SFS-44–2016 som omfattar ett gemensamt växtförädlingsprogram för att minska EU:s och Kinas beroende av proteinimport. Man bör säkerställa att resultaten av sådana projekt kommuniceras, sprids och används på lämpligt sätt så att framtida beslut på området bygger på fakta.

| AC. | I reala termer har kostnaderna för soja i princip fördubblats sedan 2007. |
| --- | --- |

AC.

I reala termer har kostnaderna för soja i princip fördubblats sedan 2007.

| 1. | Europaparlamentet anser att det är dags att genomföra en omfattande strategisk EU-plan för produktion och tillhandahållande av vegetabiliskt protein som bygger på en hållbar utveckling av alla grödor som odlas i hela EU. En sådan kursomläggning kräver en väsentlig ändring av våra produktionssystem för att säkerställa jordbrukarnas försörjningsmöjligheter och uppfylla kraven för en cirkulär ekonomi och hållbar jordbruksproduktion, på grundval av sådana principer som agroekologi och andra miljövänliga metoder, t.ex. strategier för utfordring av idisslare med en liten mängd insatsvaror som bygger på såväl permanenta betesmarker som tillfällig gräsmark på åkermark. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta omedelbara åtgärder för att undvika att den nuvarande produktionen av proteingrödor minskar, med vederbörlig hänsyn tagen till miljövinsterna med konventionell odling av kvävebindande grödor i områden med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att proteingrödor kan vara gynnsamma för miljön till följd av deras potential att binda atmosfäriskt kväve. Parlamentet lägger till att dessa fördelar inbegriper minskad användning av gödselmedel som innehåller fossila bränslen, förbättring av markens kvalitet och bördighet samt, vid växelbruk, minskad förekomst av sjukdomar till följd av oavbruten monokultur liksom skydd och förbättring av den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar dessutom att biologisk kvävefixering med hjälp av dessa grödor kan bidra till att minska kostnaderna för insatsvaror och de eventuella negativa miljöeffekter som är förknippade med en överanvändning av gödselmedel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser införandet av en europeisk plattform, uppbackad av Europeiska observatoriet för marknaden för grödor, som gör det möjligt att kartlägga de arealer i EU där det odlas protein utifrån typ av gröda och belägenhet, ta fram tekniska referenser som är tillgängliga för samtliga jordbrukare, fastställa proteinproduktionskapaciteten i EU för att underlätta saluföringen samt inventera all offentlig och privat forskning som sker om proteiner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet rekommenderar att alla källor till vegetabiliskt protein, dvs. grödor som används såväl i livsmedel som i djurfoder, ska uppmärksammas liksom ett regelverk till stöd för utveckling och saluföring av nya växtbaserade proteinprodukter. Parlamentet anser dessutom att det bör forskas mer om alternativa proteinkällor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är medvetet om att sojaproduktionen i Sydamerika är en viktig orsak till förändrad markanvändning som förorsakar många miljöproblem, till exempel grundvattenföroreningar till följd av utsläpp av bekämpningsmedel, jorderosion, uttömning av vattenresurser och avskogning som medför förödande förluster av biologisk mångfald. Parlamentet är medvetet om att sojaproduktionen har negativa samhällskonsekvenser och konsekvenser för hälsan i producentländerna, en situation som förvärras av svaga markbesittningsrättigheter, markrofferi, tvångsfördrivning och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att BSE-krisen på 1990-talet och det förbud som fastställs i förordning (EG) nr 999/2001 mot användning av bearbetat animaliskt protein i foder har ökat efterfrågan på växtbaserat protein i EU. Parlamentet noterar att alternativa europeiska proteinkällor för foder, såsom fiskmjöl, används inom den europeiska fiskodlingssektorn. |
| --- | --- |

7.

Planens många mål

| 8. | Europaparlamentet anser att denna plan måste maximera den hållbara produktionen av biomassa på relevant jordbruksmark genom att utveckla permanenta vegetationstäcken, av vilka en del kan användas för proteinförsörjning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att baljväxtodlingens potential särskilt måste undersökas, vad gäller såväl fröbaljväxter som foderbaljväxter, eftersom denna grupp av växter besitter flera fördelar för jordbruket, ekonomin och miljön. Deras främsta fördelar är att de binder atmosfäriskt kväve, genom ett symbiotiskt system som minskar behovet av kvävehaltigt konstgödsel, och kräver mycket liten användning av bekämpningsmedel. Parlamentet betonar att baljväxter efterlämnar en bra jordstruktur för efterföljande gröda genom att avge kväve, vilket kan öka avkastningen med 10–20 procent. Parlamentet påpekar att växelbruk gynnar markkvaliteten, minskar sjukdomsförekomsten och stärker den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar dessutom att reproduktionscyklerna för skadegörare och patogener störs i växelbrukssystem med baljväxter, vilket minskar förekomsten av växtsjukdomar och behovet av bekämpningsmedel. Parlamentet konstaterar att en ytterligare fördel är att den biologiska mångfalden också ökar genom att mångåriga monokulturer upphör. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att sojaodling i EU ska stödjas, särskilt genom den gemensamma jordbrukspolitiken, genom att göra den lönsam och konkurrenskraftig, eftersom nya sorter nu skapar nya möjligheter för vissa regioner där grödan kan anpassa sig, men noterar att detta inte får överskugga odlingen av andra fröproteingrödor (lupiner, bondbönor, ärter, kikärter, jordnötter, bondbönor etc.). Parlamentet anser att detta stora utbud skulle göra det möjligt att maximera proteinproduktion i samtliga regioner i EU, beroende på de lokala klimatförhållandena. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser större uppmärksammande av förvaltningen av gräsgrödor och klöver, vilka med tanke på den stora yta de upptar spelar en viktig roll för att tillgodose behovet av proteiner i djurfoder (endast idisslare). Parlamentet noterar att sådana baljväxter som klöver trivs bra på gräsmark. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar att vegetabiliska proteingrödor som soja, lusern, bondbönor och ärter samt grödor som klöver, esparsett och många andra baljväxter ska återinföras i storskaliga odlings- och fodersystem. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att det måste utvecklas lokala och regionala produktions- och bearbetningskedjor för protein genom inrättandet av jordbrukargrupper och genom närmandet av odlare av jordbruksgrödor och boskapsuppfödare till varandra (leverans- och utbytesavtal, uppförande av lokala små till medelstora bioraffineringsanläggningar för ”grönt protein”) för utbyte av kunskaper om lämpliga baljväxtsorter, växtföljd och markförhållanden. Parlamentet anser det vara lämpligt att i detta syfte, via den gemensamma jordbrukspolitiken, bistå aktörer som utsätter sig för risker genom att ge sig in i korta leveranskedjor för proteinbaserade livsmedel och foder. Parlamentet framhåller vikten av direktavtal mellan odlare och djurfoderproducenter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet stödjer främjandet av produktionen av icke genetiskt modifierat vegetabiliskt protein av hög kvalitet som är enkelt att spåra och tydligt märkt (vad gäller både produktionsplats och produktionsmetod), som ett svar på det växande intresset bland EU:s konsumenter för icke genetiskt modifierade produkter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser det vara nödvändigt att stödja större självförsörjning med djurfoder i jordbruksföretagen på såväl gårdsnivå som regional nivå, för både idisslare och enmagade djur, bl.a. genom foderproduktion i jordbruksföretagen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser det vara önskvärt att minimera skördeförlusterna och skörderesterna och höja näringsvärdet genom en förbättring av systemen för skörd, lagring och bearbetning (torkning, rundbalning etc.). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det för att stärka produktionen av vegetabiliskt protein är nödvändigt att höja lönsamheten för dessa grödor och utveckla metoder som växelbruk (på minst tre år) och insådd av baljväxter liksom att bredda sammansättningen av sorter och grödor inom sektorerna för baljväxt- (klöver/raps, råg/vete/ärter etc.) och foderproduktion (gräs, klöver, blandsäd etc.), i syfte att övergå till ett mer hållbart system för jordbruksbaserade livsmedel och stödja en övergång från insatsintensiv odling av grödor i monokulturer i och utanför EU till ett diversifierat agroekologiskt system. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser forskning om lämplighet för användning i växelbruk och blandodling, urvalet av nya sorter och arter som ger jordbrukarna flexibilitet att anpassa sig till klimatförändringarna, stresstålighet, blandning av grödor, förbättrad avkastning, djurfodrens proteininnehåll och smältbarhet (groddar, raps etc.), en ökning av växternas sjukdomsresistens, ogräsens groningsbiologi som en del av ogräsbekämpningen, foderomvandling samt biostimulanter. Parlamentet betonar att jordbrukarna behöver ha en sammanhängande uppsättning verktyg bestående av förvaltningsmetoder, tekniker och växtskyddsprodukter för att bekämpa skadegörare och andra faktorer som kan ha en negativ inverkan på grödornas avkastning och tillväxt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser betydande investeringar i forskning, bl.a. forskning om sorter för att förbättra dessa grödors odlingsutfall, göra proteingrödor ekonomiskt attraktiva eftersom de kan lida i jämförelse med de marginaler som kan erhållas från andra grödor, skapa fler grödsorter i syfte att säkerställa avkastningen, lösa agronomiska problem som begränsar odlingen av proteingrödor och säkerställa tillräcklig volym, eftersom detta är viktigt för att strukturera produktions- och distributionskedjorna. Parlamentet betonar att det också är nödvändigt att utveckla proteingrödor som är bättre anpassade till europeiska klimatförhållanden, förbättra deras proteinvärde och se till att det råder ett säkert investeringsklimat för att främja forskning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet rekommenderar en ökad användning av precisionsjordbruk, i synnerhet genom digitalisering, för att finjustera användningen av insatsvaror i växtodlingen liksom djurfoderransonerna, i syfte att begränsa svinnet och vissa föroreningar. Parlamentet rekommenderar även att system för mekanisk ogräsbekämpning ska användas i större omfattning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet har för avsikt att uppmuntra förvärvandet av ny kunskap, kunskapsöverföring, grundutbildning och fortbildning samt stöd till alla former av innovation och tillämpad forskning om både livsmedel och djurfoder. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet förespråkar att alla former av innovation och tillämpad forskning ska stödjas genom att erfarenheter och kunskaper utbyts och i synnerhet genom att det arbete som görs av lokala aktörer som sitter inne med innovativa lösningar utnyttjas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser hållbarhetskriterier för foderimport för att säkerställa att produktionen av proteingrödor i tredjeländer är hållbar och inte får negativa konsekvenser för miljön eller samhället. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som kostutbildning kan spela när det gäller att forma efterfrågan på livsmedel. Parlamentet betonar att det finns ett behov av att antingen på EU-nivå eller på medlemsstatsnivå anta kostriktlinjer, i syfte att främja en sund kost och hantera de miljöfrågor som är knutna till livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att utöka det tekniska stödet till jordbrukare och rådgivningen för att främja en hållbar produktion av fröprotein och foderprotein. |
| --- | --- |

26.

Planens instrument

| 27. | Europaparlamentet anser att denna plan kräver att flera av EU:s politikområden mobiliseras och samordnas: den gemensamma jordbrukspolitiken, forskningspolitiken, miljö- och klimatåtgärdspolitiken, energipolitiken, grannskapspolitiken och handelspolitiken. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att den gemensamma jordbrukspolitiken stöder proteinodlingen genom olika åtgärder, däribland det frivilliga kopplade stödet – som inte bör begränsas till grödor och regioner i svårigheter för att därmed bredda insatsens räckvidd – och miljöanpassningsstödet, liksom genom den andra pelaren, särskilt med hjälp av miljöåtgärder inom jordbruket för ekologiskt jordbruk och andra former av jordbruk, investeringskvalitet, systemet för jordbruksrådgivning, utbildning liksom innovation via det europeiska innovationspartnerskapet. Parlamentet påpekar att införandet av kopplat stöd har bidragit till att öka produktionen av proteingrödor i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att man bör dra lärdom av det nyligen införda förbudet mot användning av bekämpningsmedel i områden med ekologiskt fokus, även om dessa år 2016 omfattade 15 procent av åkermarken i EU (åtta miljoner hektar) och nästan 40 procent av dessa områden används för kvävebindande grödor och fånggrödor. Parlamentet anser att man, som en del av processen för att utnyttja all tillgänglig jordbruksmark som ingår i planen för självförsörjning med vegetabiliskt protein, kan utnyttja områden med ekologiskt fokus för proteinproduktion, både inom det traditionella jordbruket – med integrerad skadedjursbekämpning, med beaktande av att jordbrukare som odlar sådana grödor i dessa områden genom traditionellt jordbruk inte alltid har garantier för att kunna reagera på skadedjursangrepp – och det ekologiska jordbruket, med tanke på att det för att ersätta importen av soja till EU skulle krävas att motsvarande närmare 17 miljoner hektar används för sojaodling i EU. Parlamentet påpekar för övrigt att områden med ekologiskt fokus är viktiga för att stärka den hotade biologiska mångfalden och för vår livsmedelstrygghet, eftersom den biologiska mångfalden, särskilt genom förbättrad pollinering, kan öka avkastningen med runt 20 procent för angränsande odlingar, som kan bestå av proteingrödor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar en anpassning till miljöanpassningsåtgärder i samband med bibehållandet av permanent gräsmark för att i vissa regioner ta bättre hänsyn till de egenheter som kännetecknar odlingen av lusern, antingen enskilt eller blandat med gräsväxter, på tillfälliga gräsmarker som har en varaktighet på över fem år, eftersom denna tidslängd innebär att de övergår till kategorin permanenta gräsmarker, såsom de definieras i lagstiftningen, vilket begränsar upplöjningen av dessa marker efter denna femårsperiod, även om nyplantering gör det möjligt att producera stora mängder foderprotein och säkra större självförsörjning med protein för de berörda jordbruksföretagen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet gläder sig över att man i samband med omnibusrevideringen av den gemensamma jordbrukspolitiken har fått till stånd en justering av omräkningskoefficienten för kvävefixerande grödor från 0,7 till 1 som kompensation för förbudet mot att använda bekämpningsmedel i områden med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att en proteinstrategi för EU bör beakta omarbetningen av direktivet om förnybar energi, proteiners dubbla användningsområde och den roll som bi-, avfalls- och restprodukter från proteiner spelar i den cirkulära ekonomin, liksom att den bör uppmuntra växelbruk och diversifiering av grödor samt användningen av mark i träda i enlighet med miljöanpassningsåtgärderna i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser det vara viktigt att den framtida gemensamma jordbrukspolitiken tar hänsyn till kompletterande förslag för att stödja odlingen av vegetabiliskt protein, t.ex. förslagen om att växelbruk på minst tre år på åkermark ska ha ett inslag av baljväxter, och påpekar i det avseendet att medlemsstater med stor förekomst av sjukdomar som hänger samman med ett regnigt klimat eventuellt behöver en längre växtföljdsperiod. Parlamentet anser även att det är särskilt relevant att inrätta ett ekosystembaserat stöd som är mer flexibelt än miljöanpassningsstödet i syfte att erkänna balj- och oljeväxternas fördelar för den biologiska mångfalden, inbegripet för de pollinerande insekternas födointag, tillhandahålla risktagningsmekanismer för innovatörer och införa en underprioritering för protein i landsbygdsutvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det måste inrättas nya instrument för att främja ett ökat utbud av vegetabiliskt protein, särskilt soja, och att genomförandet bör ske på lika villkor i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att dagens forskning om en strategi för proteingrödor är splittrad och saknar fokus. Parlamentet efterlyser intensifierade forsknings- och utvecklingsinsatser, särskilt inom den offentligfinansierade forskningen, om underutvecklade proteingrödor som är lämpliga både som livsmedel och som djurfoder och som är av ringa eller inget intresse alls för privata investerare, och om alternativa proteiner såsom insektsprotein och alger. Parlamentet efterlyser större samarbete mellan offentliga och privata forskningsinstitut. Parlamentet understryker behovet av en rättslig ram som stöder forsknings- och innovationsprogram i syfte att öka och göra proteinproduktionen konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar ökade investeringar i industri- och jordbruksforskningsprojekt som är inriktade på att öka kvaliteten på och urvalet av funktionella proteiner avsedda för livsmedel. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser det vara nödvändigt att säkra EU:s självbestämmande vad gäller sojaleveranser genom ett större samarbete med grannländerna, och att se till att protein som producerats utanför EU varaktigt kommer från olika källor, särskilt från grannländer till EU som har satsat på EU-alternativet och som producerar soja som kan transporteras till EU via Donau. Parlamentet begär att dessa importvaror ska omfattas av samma sociala normer och miljönormer som EU-produktion, och medger att odling av icke genetiskt modifierad soja är välkommen för att tillgodose konsumenternas krav. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att dagens jordbruksmetoder är otänkbara utan soja, att denna mycket viktiga baljväxt för inte så länge sedan nästan hade försvunnit från den europeiska odlingen och att sojaodlingen ökade från 17 miljoner ton 1960 till 319 miljoner ton 2015. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser modifieringar av den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare för att bättre erkänna och höja ersättningen för grödor som bidrar till att ge näring åt pollinerande insekter vid kritiska perioder av året (tidigt blommande växter på våren) och till att motverka att de pollinerande insekterna blir färre. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet stöder inrättandet av insynsvänliga produktmärkningssystem som bygger på certifierade produktionsstandarder, t.ex. standarderna Donau Soja och Europe Soya. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att även om Blair House-avtalet från 1992 fortfarande gäller är det föråldrat och bör inte hindra den hållbara utvecklingen av proteingrödor i Europa. |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 58.

(2)  Se Yttrande över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU (A8-0211/2017).

(3)  Rådets generalsekretariat 10055/17, Bryssel, 7 juni 2017.

(4)  EGT L 147, 18.6.1993, s. 25; svensk specialutgåva, område 3, volym 50 s. 30.

(5)  FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO): Internationella året för baljväxter: Näringsrika frön för en hållbar framtid.

(6)  IP/B/AGRI/IC/2012-067 (PE 495.856).

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EUT L 147, 31.5.2001, s. 1).

---

RESOLUTIONER

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/10

---

P8_TA(2018)0100

Genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (2017/2030(INI))

(2019/C 390/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (1),

| — | med beaktande av artiklarna 191 och 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om att bevara, skydda och förbättra människors hälsa och miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 191 och 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om att bevara, skydda och förbättra människors hälsa och miljön,

| — | med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21 och den 21:a konferensen för parterna (COP21) i FN:s ramkonvention om klimatförändringar, som ägde rum i Paris den 30 november–11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21 och den 21:a konferensen för parterna (COP21) i FN:s ramkonvention om klimatförändringar, som ägde rum i Paris den 30 november–11 december 2015,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling och av deras sammankopplade och odelbara natur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling och av deras sammankopplade och odelbara natur,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport Environmental indicator report 2016 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme från december 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport Environmental indicator report 2016 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme från december 2016,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport Environmental indicator report 2017 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme från november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport Environmental indicator report 2017 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme från november 2017,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik: Gemensamma utmaningar och hur vi kan samarbeta för att nå bättre resultat (COM(2017)0063) av den 3 februari 2017, och de 28 tillhörande landrapporterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik: Gemensamma utmaningar och hur vi kan samarbeta för att nå bättre resultat (COM(2017)0063) av den 3 februari 2017, och de 28 tillhörande landrapporterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Förverkliga fördelarna med EU:s miljöpolitik genom en regelbunden granskning av dess genomförande (COM(2016)0316) av den 27 maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Förverkliga fördelarna med EU:s miljöpolitik genom en regelbunden granskning av dess genomförande (COM(2016)0316) av den 27 maj 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2016 om halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald i EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2016 om halvtidsöversynen av strategin för biologisk mångfald i EU (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (5),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 4 april 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen om utsläppsmätningar i bilindustrin (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 4 april 2017 till rådet och kommissionen som uppföljning av undersökningen om utsläppsmätningar i bilindustrin (6),

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport SOER 2015 – Den europeiska miljön – tillstånd och framtidsutsikter 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport SOER 2015 – Den europeiska miljön – tillstånd och framtidsutsikter 2015,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 19 maj 2015 om tillståndet för naturen i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 19 maj 2015 om tillståndet för naturen i EU,

| — | med beaktande av bedömningen av studien om genomförandet på EU-nivå från november 2017 Mid-term review of the implementation of the 7th Environment Action Programme (2014–2020) som genomfördes av Europaparlamentets utredningstjänst, inbegripet undersökningen i dess bilaga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen av studien om genomförandet på EU-nivå från november 2017 Mid-term review of the implementation of the 7th Environment Action Programme (2014–2020) som genomfördes av Europaparlamentets utredningstjänst, inbegripet undersökningen i dess bilaga,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet och fastställandet av prioriteringar för det sjunde miljöhandlingsprogrammet – en bättre miljö för ett bättre liv (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet och fastställandet av prioriteringar för det sjunde miljöhandlingsprogrammet – en bättre miljö för ett bättre liv (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Nästa steg för en hållbar europeisk framtid (COM(2016)0739) av den 22 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Nästa steg för en hållbar europeisk framtid (COM(2016)0739) av den 22 november 2016,

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571) av den 20 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571) av den 20 september 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk (COM(2017)0713) av den 29 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk (COM(2017)0713) av den 29 november 2017,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8–0059/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8–0059/2018), och av följande skäl:

| A. | I det sjunde miljöhandlingsprogrammet fastställs rättsligt bindande mål på områdena miljö och klimatförändringar som ska uppnås fram till 2020. I samma program anges även en långsiktig vision för 2050. |
| --- | --- |

A.

I det sjunde miljöhandlingsprogrammet fastställs rättsligt bindande mål på områdena miljö och klimatförändringar som ska uppnås fram till 2020. I samma program anges även en långsiktig vision för 2050.

| B. | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innehåller ingen bestämmelse om halvtidsöversyn. Rapporten från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet är en möjlighet att bedöma miljöhandlingsprogrammets framsteg och lämna evidensbaserade rekommendationer för det fortsatta genomförandet av det nuvarande miljöhandlingsprogrammet och eventuella framtida miljöhandlingsprogram. Denna rapport bör gå längre än att ännu en gång konstatera välkända problem och i stället innehålla förslag till lösningar för att uppnå de mål som fastställs i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

B.

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innehåller ingen bestämmelse om halvtidsöversyn. Rapporten från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet är en möjlighet att bedöma miljöhandlingsprogrammets framsteg och lämna evidensbaserade rekommendationer för det fortsatta genomförandet av det nuvarande miljöhandlingsprogrammet och eventuella framtida miljöhandlingsprogram. Denna rapport bör gå längre än att ännu en gång konstatera välkända problem och i stället innehålla förslag till lösningar för att uppnå de mål som fastställs i det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| C. | Kommissionen arbetar med en utvärderingsrapport, som främst kommer att handla om det sjunde miljöhandlingsprogrammets struktur och strategiska roll. Syftet med rapporten är framför allt att granska huruvida det överenskomna ramverket bidrar till att uppnå de nio prioriterade målen på ett intelligent sätt. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen arbetar med en utvärderingsrapport, som främst kommer att handla om det sjunde miljöhandlingsprogrammets struktur och strategiska roll. Syftet med rapporten är framför allt att granska huruvida det överenskomna ramverket bidrar till att uppnå de nio prioriterade målen på ett intelligent sätt.

| D. | EU har en sträng miljölagstiftning, men det svaga och ineffektiva genomförandet av den har länge varit ett problem. Dessa brister i genomförandet är ett hot mot hållbar utveckling, har negativ gränsöverskridande påverkan på miljön och människors hälsa och medför betydande socioekonomiska kostnader. Dessutom undergräver bristerna i genomförandet EU:s trovärdighet. |
| --- | --- |

D.

EU har en sträng miljölagstiftning, men det svaga och ineffektiva genomförandet av den har länge varit ett problem. Dessa brister i genomförandet är ett hot mot hållbar utveckling, har negativ gränsöverskridande påverkan på miljön och människors hälsa och medför betydande socioekonomiska kostnader. Dessutom undergräver bristerna i genomförandet EU:s trovärdighet.

| E. | Framstegen i riktning mot målen för 2020 har hittills varit blandade: Det är osannolikt att mål 1 (skydd av naturkapitalet) kommer att uppnås, men det är sannolikt att vissa av delmålen inom ramen för mål 2 (en koldioxidsnål ekonomi och resurseffektivitet) kommer att uppfyllas. Det är osäkert huruvida mål 3 (minskning av miljöbelastningar och risker för människors hälsa) kommer att uppfyllas. |
| --- | --- |

E.

Framstegen i riktning mot målen för 2020 har hittills varit blandade: Det är osannolikt att mål 1 (skydd av naturkapitalet) kommer att uppnås, men det är sannolikt att vissa av delmålen inom ramen för mål 2 (en koldioxidsnål ekonomi och resurseffektivitet) kommer att uppfyllas. Det är osäkert huruvida mål 3 (minskning av miljöbelastningar och risker för människors hälsa) kommer att uppfyllas.

| F. | Den fortsatta underlåtenheten att genomföra lagstiftning och att låta specialkunskaper vara en naturlig del av beslutsfattandet inom områden såsom luftkvalitet, omgivningsbuller och exponering för kemikalier utgör en allvarlig hälsorisk och minskar EU-medborgarnas livskvalitet och livslängd. |
| --- | --- |

F.

Den fortsatta underlåtenheten att genomföra lagstiftning och att låta specialkunskaper vara en naturlig del av beslutsfattandet inom områden såsom luftkvalitet, omgivningsbuller och exponering för kemikalier utgör en allvarlig hälsorisk och minskar EU-medborgarnas livskvalitet och livslängd.

| G. | De senast publicerade uppgifterna från Europeiska miljöbyrån bekräftar de allmänna tendenser som beskrivs ovan för vart och ett av de tematiska målen, men visar även att framstegen nu går långsammare inom vissa områden. I vissa fall, t.ex. vad gäller utsläpp av växthusgaser och energieffektivitet, påverkar de nya tendenserna inte prognosen för uppnåendet av dessa delmål. |
| --- | --- |

G.

De senast publicerade uppgifterna från Europeiska miljöbyrån bekräftar de allmänna tendenser som beskrivs ovan för vart och ett av de tematiska målen, men visar även att framstegen nu går långsammare inom vissa områden. I vissa fall, t.ex. vad gäller utsläpp av växthusgaser och energieffektivitet, påverkar de nya tendenserna inte prognosen för uppnåendet av dessa delmål.

| H. | Det är i dag osäkert huruvida målet för utsläpp av ammoniak kommer att uppnås och osannolikt att målet för markanvändning kommer att uppnås. |
| --- | --- |

H.

Det är i dag osäkert huruvida målet för utsläpp av ammoniak kommer att uppnås och osannolikt att målet för markanvändning kommer att uppnås.

| I. | Det råder stor osäkerhet om genomförandet på grund av en brist på indikatorer och befintliga indikatorers begränsningar. Kunskapsluckor fortsätter att utgöra ett hinder för framsteg på tre nivåer: riskförståelse, utarbetande av lämplig politik för riskhantering och riskminskning samt övervakning av politikens effektivitet. |
| --- | --- |

I.

Det råder stor osäkerhet om genomförandet på grund av en brist på indikatorer och befintliga indikatorers begränsningar. Kunskapsluckor fortsätter att utgöra ett hinder för framsteg på tre nivåer: riskförståelse, utarbetande av lämplig politik för riskhantering och riskminskning samt övervakning av politikens effektivitet.

| J. | Kunskapen finns ofta, men används inte inom beslutsfattandet eller överförs inte till de parter som ansvarar för genomförandet. Detta beror ofta på en avsaknad av politisk vilja och konkurrerande intressen som inte uppfattas vara konsekventa med miljöhandlingsprogrammet eller miljöpolitiska mål i allmänhet. En fortsatt ekonomisk tillväxt är också beroende av en ren miljö. |
| --- | --- |

J.

Kunskapen finns ofta, men används inte inom beslutsfattandet eller överförs inte till de parter som ansvarar för genomförandet. Detta beror ofta på en avsaknad av politisk vilja och konkurrerande intressen som inte uppfattas vara konsekventa med miljöhandlingsprogrammet eller miljöpolitiska mål i allmänhet. En fortsatt ekonomisk tillväxt är också beroende av en ren miljö.

| K. | Synergieffekterna mellan EU:s politiska instrument på hög nivå och miljöhandlingsprogrammet måste förbättras i syfte att uppfylla målen för programmet. |
| --- | --- |

K.

Synergieffekterna mellan EU:s politiska instrument på hög nivå och miljöhandlingsprogrammet måste förbättras i syfte att uppfylla målen för programmet.

| L. | Finansieringen är otillräcklig på vissa nivåer för ett korrekt genomförande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Finansieringen på EU-nivå har ibland inte gett de väntade resultaten och detta har i flera fall berott på felaktigt använda medel snarare än en brist på pengar. |
| --- | --- |

L.

Finansieringen är otillräcklig på vissa nivåer för ett korrekt genomförande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Finansieringen på EU-nivå har ibland inte gett de väntade resultaten och detta har i flera fall berott på felaktigt använda medel snarare än en brist på pengar.

| M. | Tillämpningsområdet för det sjunde miljöhandlingsprogrammet är relevant för aktuella behov på det miljöpolitiska området, även om många intressenter rekommenderar att nya delmål läggs till för att öka programmets relevans i framtiden. |
| --- | --- |

M.

Tillämpningsområdet för det sjunde miljöhandlingsprogrammet är relevant för aktuella behov på det miljöpolitiska området, även om många intressenter rekommenderar att nya delmål läggs till för att öka programmets relevans i framtiden.

| N. | Intressenter uttrycker även en preferens för ett mindre komplicerat, mer fokuserat miljöhandlingsprogram. |
| --- | --- |

N.

Intressenter uttrycker även en preferens för ett mindre komplicerat, mer fokuserat miljöhandlingsprogram.

| O. | Det finns ett allmänt stöd för ett åttonde miljöhandlingsprogram. |
| --- | --- |

O.

Det finns ett allmänt stöd för ett åttonde miljöhandlingsprogram.

Huvudsakliga slutsatser

| 1. | Europaparlamentet anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet har ett mervärde och en positiv inverkan på miljöpolitiken på EU-nivå och på medlemsstatsnivå, med fördelar för medborgare, naturen och ekonomiska intressenter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar att det sjunde miljöhandlingsprogrammet har en tydlig långsiktig vision för 2050 för en stabil miljö för hållbar investering och tillväxt, inom planetens ekologiska gränser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar de positiva tidigare tendenserna med avseende på många av det sjunde miljöhandlingsprogrammets delmål och den uppmuntrande prognosen för några av 2020-målen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar dock att det fortfarande finns en stor förbättringspotential och uppmanar kommissionen och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att stärka den politiska viljan på de högsta nivåerna att genomföra det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att det prioriterade målet om att skydda, bevara och stärka unionens naturkapital sannolikt inte kommer att uppfyllas. Parlamentet noterar också med oro att målen i EU:s strategi för biologisk mångfald 2020 och i konventionen om biologisk mångfald inte kommer att uppnås om inte betydande ytterligare insatser görs snarast. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att vissa framsteg har gjorts inom vissa områden för det andra prioriterade målet, i synnerhet vad gäller klimat- och energirelaterade mål, men att mer måste göras när det gäller resurseffektivitet. Parlamentet upprepar att ekodesigndirektivet (8) och förordningen om miljömärke (9) har potential att förbättra produkters miljövänlighet och resurseffektivitet under hela livscykeln, genom åtgärder avseende bland annat deras hållbarhet, reparerbarhet, återanvändbarhet, återvinningsbarhet, återvunna innehåll och livslängd. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att delmålet att uppnå en god kvalitetsstatus för ytvattenförekomster senast 2020 inte kommer att nås på grund av trycket från föroreningar, ingreppen i vattendragens morfologi och överdrivet utnyttjande till följd av att stora vattenmängder avleds för produktion av vattenkraft. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att det sjunde miljöhandlingsprogrammets mål är minimimål, och att ytterligare betydande ansträngningar måste göras för att uppfylla Parisavtalet och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att EU och dess medlemsstater alla är undertecknare av Parisavtalet och därför skyldiga att uppfylla dess mål, och att de har lämnat in ett nationellt fastställt bidrag om att senast 2030 ha minskat växthusgasutsläppen från hela ekonomin i unionen med 40 %. Parlamentet betonar behovet av att fullt ut införliva 2030-målet och det långsiktiga målet om nettonollutsläpp i all unionspolitik och i alla finansieringsprogram. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta granska målen inom ramen för klimat- och energipolitiken i samband med 2018 års positiva dialog och de globala inventeringarna vart femte år, och att utarbeta en EU-strategi för nollutsläpp till mitten av århundradet, där man stakar ut en kostnadseffektiv väg för att nå det mål om nettonollutsläpp som antogs i Parisavtalet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att det råder en betydande osäkerhet avseende framstegen med att uppnå målen för människors hälsa och välbefinnande. Parlamentet betonar att kunskapsluckor och begränsade indikatorer utgör hinder för utveckling och uppföljning av politik. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar de befintliga initiativ som bidrar till att minska kunskapsluckor, bland annat DPSEEA-modellen (Driving Force – Pressure – State – Exposure – Effects – Action) för att förstå vad som driver förstörelsen av ekosystemtjänster, biologisk exponeringsmätning (HBM) för uppskattningar av mänskliga befolkningars exponering för föroreningar och de möjliga relaterade hälsoeffekterna samt informationsplattformen för kemikalieövervakning (IPCheM). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker oro över att specialkunskaper och vetenskapliga rön inte alltid beaktas på vederbörligt sätt vid beslutsfattande eller inte överförs till de parter som ansvarar för genomförandet. Exempelvis bioenergi, palmolja, växtskyddsmedel, hormonstörande ämnen, livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion, genetiskt modifierade organismer, planering och utformning av städer, luftföroreningar, buller samt livsmedelsslöseri i städer är områden där vetenskapliga belägg för risker för människors hälsa och för miljön inte har kommit fram i den allmänna och politiska debatten. Omfattande vetenskapliga kunskaper samt iakttagande av försiktighetsprincipen om det inte finns tillräckliga vetenskapliga uppgifter bör vara vägledande för ansvarigt politiskt beslutsfattande. Vetenskaplig rådgivning från EU:s byråer är viktigt i detta sammanhang. Andra vägledande principer i EU:s miljölagstiftning och miljöpolitik inkluderar principen om att förorenaren betalar, förebyggande åtgärder och att ta itu med miljöskador vid källan. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer att kommissionen överskridit de i lag fastställda tidsfristerna för utarbetandet av harmoniserade riskbaserade kriterier för fastställandet av hormonstörande ämnen och för översynen av förordning (EG) nr 1223/2009 (10) (kosmetikaförordningen) vad gäller hormonstörande ämnen. Parlamentet uppmanar kommissionen att genast, utan ytterligare dröjsmål, se över kosmetikaförordningen vad gäller hormonstörande ämnen. Att tillräckliga framsteg inte gjorts vad gäller hormonstörande ämnen medför hälsorisker för medborgarna och utgör ett hinder för uppnåendet av det tredje prioriterade målet i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att inga framsteg gjorts med att ta fram en EU-strategi för en giftfri miljö, främja giftfria materialkretslopp och minska exponeringen för skadliga ämnen, inklusive kemikalier i produkter. Ytterligare insatser behövs för att säkerställa att alla relevanta ämnen som inger mycket stora betänkligheter, inbegripet hormonstörande ämnen, senast 2020 förs upp på Reachförordningens kandidatförteckning, i enlighet med det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att all relevant unionslagstiftning verkligen tar itu med kombinationseffekterna av kemikalier så snart som möjligt, med särskild hänsyn tagen till riskerna för barn till följd av exponering för farliga ämnen. Parlamentet välkomnar kommissionens plaststrategi och efterlyser ett snabbt genomförande av den. Främjandet av giftfria materialkretslopp är i detta sammanhang väsentligt för en sund utveckling av en välfungerande marknad för returråvaror. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att bristfällig integrering av miljöhänsyn i andra politikområden är en av de bakomliggande orsakerna till bristerna i genomförandet av miljölagstiftningen och miljöpolitiken. Synergieffekter mellan EU:s andra politiska instrument på hög nivå (såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, strukturfonderna och sammanhållningspolitiken) och större samstämmighet mellan politiska prioriteringar på hög nivå är grundläggande för att uppnå målen för det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet, i alla dess sammansättningar, att förbättra den politiska samordningen och integreringen av målen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Parlamentet betonar också att alla återstående delar av det sjunde miljöhandlingsprogrammet behöver införlivas i högnivåinstrument, däribland den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att möjligheten att inrätta nya finansiella mekanismer för bevarande av biologisk mångfald för att nå 2020-målen är begränsad till följd av den nuvarande fleråriga budgetramens tidsram. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till största möjliga utnyttjande av resurserna inom den nuvarande fleråriga budgetramen, inbegripet Life, den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturfonderna, och kräver nya finansieringsmekanismer i nästa fleråriga budgetram för bevarandet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar förbättringarna av den gemensamma fiskeripolitiken och sammanhållningspolitiken, vilket har ökat samstämmigheten med det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Parlamentet beklagar dock att den gemensamma fiskeripolitiken, trots förbättringar av regelverket, fortsätter att lida av bristfälligt genomförande. Parlamentet påminner om vikten av friska fiskbestånd. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet erkänner att den gemensamma jordbrukspolitiken stegvis har lagt in miljöhänsyn men fortfarande är problematisk för uppfyllandet av miljöhandlingsprogrammets mål, i synnerhet när det gäller resursintensiv produktion och biologisk mångfald. Den gemensamma jordbrukspolitiken har den krävande uppgiften att se till att miljöförstöring som orsakas av olämpliga jordbruksmetoder (såsom icke hållbara biobränslen), ohållbar jordbruksintensifiering eller nedläggning av jordbruk förebyggs, samtidigt som den ständigt växande världsbefolkningen får mer livsmedel och jordbruksråvaror som är av bättre kvalitet. Ytterligare initiativ och stöd till miljömässigt hållbara jordbruksmetoder, inklusive växelbruk och kvävebindande växter, är väsentliga och måste se jordbruket och jordbrukarna som en del av lösningen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att en viktig prioritet för en reformerad gemensam jordbrukspolitik bör vara skydd och förbättring av livsmedelstrygghet på lång sikt och en övergång till ett hållbart livsmedelssystem som förser konsumenterna med livsmedel till rimliga priser. Dessa mål kan endast uppnås genom en hållbar förvaltning av naturresurser och politisk intervention som säkerställer skyddet av ekosystem. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet erinrar om att i samband med klimatförändringar och en ökande världsbefolkning utövar den växande efterfrågan på kost som är rik på animaliskt protein betydande miljöbelastningar på jordbruksmark och alltmer ömtåliga ekosystem. Kost med överdrivna mängder animaliskt fett är också i allt högre grad kopplad till den icke-överförbara sjukdomsbördan. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om kommissionens åtagande från 2016 om att integrera målen för hållbar utveckling i EU:s politik och initiativ. Det finns inte någon tydlig strategi eller konkreta förslag för detta åtagande när det gäller institutionella strukturer och ett regelverk för styrning för att säkerställa att målen för hållbar utveckling integreras i EU:s politik, lagstiftningsförslag, genomförande och verkställande. Det är viktigt att EU som föregångare förbinder sig ovillkorligt till att genomföra Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet är också ett nyckelinstrument för genomförandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar den höga dricksvattenkvaliteten i EU. Parlamentet förväntar sig att det i och med översynen av direktiv 98/83/EG (11)(dricksvattendirektivet) görs nödvändiga uppdateringar av denna rättsliga ram. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för miljöhandlingsprogrammet främja integrationen av unionens vattenmål i annan sektorspolitik, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar de förbättringar som vissa EU-finansierade projekt medfört, men beklagar att tillfällena att nå bättre resultat inte utnyttjats, vilket Europeiska revisionsrätten framhållit. Parlamentet betonar att den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020 måste orienteras mot hållbar utveckling och integrering av miljöpolitiken i alla finansieringsmekanismer och budgetposter. Parlamentet betonar att för att uppnå den långsiktiga visionen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet är det nödvändigt att öka gröna investeringar, innovation och hållbar tillväxt med hjälp av nya finansieringsverktyg, både offentliga och privata, och andra strategier för den befintliga investeringspolitiken, såsom utfasningen av subventioner som leder till negativ miljöpåverkan. Tydligt definierade hållbarhetskriterier och resultatbaserade mål bör tillämpas för EU:s samtliga struktur- och investeringsfonder. Det krävs en mer effektiv och riktad användning av den nuvarande fleråriga budgetramen och medlen för sammanhållning och regional utvecklingspolitik, och de ovannämnda problemen som revisionsrätten pekat på måste skyndsamt hanteras. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja en fortsatt, och möjligen utökad, öronmärkning av EU-budgetmedel för miljö- och klimatåtgärder. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att det fortfarande finns allvarliga brister när det gäller rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i flera europeiska regioner. Parlamentet understryker potentialen hos behandling och återanvändning av avloppsvatten, vilket medför att man bättre kan åtgärda vattenstress, minska direkta vattenuttag, producera biogas och säkerställa en bättre förvaltning av vattenresurserna, särskilt genom bevattning för jordbruket. Parlamentet ser fram emot förslaget till lagstiftning om återanvändning av avloppsvatten, som kommissionen ska lägga fram i början av 2018. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar att de största miljöhoten mot hälsan är mest uppenbara i städerna, men också påverkar perifera områden och stadsnära områden, och att 2020 förväntas 80 % av befolkningen att bo i städer och i stadsnära områden. Utsläpp av luftföroreningar, i kombination med otillräcklig planering och infrastruktur, får dramatiska ekonomiska, sociala, hälsomässiga och miljömässiga konsekvenser. Luftföroreningar orsakar redan mer än 400 000 förtida dödsfall i EU (12) och de hälsorelaterade externa kostnaderna uppgår till mellan 330 och 940 miljarder euro. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att minst 10 000 personer dör i förtid i EU till följd av bullerrelaterade sjukdomar och att omkring en fjärdedel av EU:s befolkning år 2012 utsattes för bullernivåer över gränsvärdena. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera åtgärder för att kontrollera bullernivåerna i enlighet med direktiv 2002/49/EG (13), så att tillämpliga gränsvärden för utomhus- och inomhusmiljö respekteras. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet erkänner de framsteg som gjorts för att minska vissa luftföroreningar i synnerhet i städer, men beklagar de ihållande luftkvalitetsproblemen. En väsentligt bidragande faktor till problemen är utsläppen från vägtransport och jordbruk. Parlamentet välkomnar rörlighetspaketet som kommissionen lade fram i november 2017 och den europeiska strategin för utsläppssnål rörlighet som lades fram 2016, och som kan bana väg för en rörlighet med låga utsläpp inom unionen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts inom lagstiftningen för paketet om cirkulär ekonomi. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla parter att sträva efter att uppnå en överenskommelse med ambitiösa mål. |
| --- | --- |

28.

Rekommendationer

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera sina framsteg när det gäller målen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet och att omorientera sina åtgärder om så krävs. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att offentliggöra sina resultat. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla nya lagstiftningsförslag till fullo genomför målen och åtgärderna i miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att civilsamhällesorganisationer aktivt deltar i utvärderingen av genomförandet av EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar relevanta EU-institutioner och EU-organ att prioritera forskning och täppa till kunskapsluckorna på följande områden: miljömässiga trösklar (brytpunkter), det cirkulära ekonomiska paradigmet, kombinationseffekterna från kemikalier, nanomaterial, metoder för identifiering av faror, inverkan av mikroplast, samspelet mellan systemrisker och andra hälsofaktorer, mark och markanvändning och invasiva främmande arter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik och understryker att det är en mekanism som gynnar ett bättre genomförande av EU:s miljölagstiftning och miljöpolitik, och att den kan bidra till övervakningen av genomförandet av sjunde miljöhandlingsprogrammet, såsom parlamentet redan betonat i sin resolution av den 16 november 2017 om granskningen av genomförandet av miljöpolitiken. Granskningen bör fullt ut involvera samtliga berörda parter, inbegripet det civila samhället, och bör omfatta hela tillämpningsområdet för de tematiska prioriterade målen i miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att omgående och en gång för alla avskaffa subventioner som leder till negativ miljöpåverkan. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka och samordna insatserna för att främja utvecklingen och godkännandet av alternativa metoder till djurförsök, så att dessa bidrar till förverkligandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål 5. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mer för att förbättra den kunskapsmässiga och vetenskapliga basen för EU:s miljöpolitik, genom att öka medborgarnas tillgång till uppgifter och främja allmänhetens deltagande i vetenskaplig forskning. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner samt nationella och regionala förvaltningar, där så är lämpligt, att dra full nytta av tillgängliga specialkunskaper om risker för miljön och människors hälsa när de utarbetar och följer upp politik. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet kräver ett förbättrat system för godkännande av bekämpningsmedel i EU, baserat på vetenskapliga studier som granskats av sakkunniga, och fullständig transparens om graden av exponering för människor och miljön samt hälsorisker. Det krävs också bättre standarder för kontroll av bekämpningsmedel och mål för att minska användningen av bekämpningsmedel. Parlamentet noterar kommissionens meddelande av den 12 december 2017 om det europeiska medborgarinitiativet om att förbjuda glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel (C(2017)8414). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet menar att EU-byråerna måste få tillräckliga materiella och mänskliga resurser så att de kan utföra sina uppdrag och tillhandahålla bästa vetenskapliga data, analyser och belägg. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att långsiktiga åtgärder som syftar till att uppnå målet om en giftfri miljö fastställs senast 2020. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar berörda EU-byråer och kommissionen att öka kvantiteten och kvaliteten på de indikatorer som används för att mäta framsteg. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta kring framställningen och insamlingen av nya data i syfte att skapa nya indikatorer och förbättra de befintliga. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet kräver att frågan om genomförande finns med som en återkommande punkt i ordförandeskapstrions prioriteringar och program, diskuteras i rådet (miljö) minst en gång om året, eventuellt vid ett särskilt rådsmöte om genomförande, och kompletteras av ett annat forum där även parlamentet och Regionkommittén deltar. Parlamentet efterlyser gemensamma rådsmöten där man tar upp genomförandet av sektorsöverskridande, horisontella frågor och gemensamma utmaningar, liksom nya frågor som eventuellt har gränsöverskridande konsekvenser. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet begär att genomförandet av EU:s strategi för biologisk mångfald effektiviseras utan dröjsmål. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet kräver att infrastrukturprojekt, i synnerhet TEN-T-relaterade projekt, fullt ut beaktar miljökonsekvenser på regional nivå och projektnivå. Samstämmigheten mellan olika former av miljöpolitik också är relevant. Det är viktigt att ta hänsyn till miljön och den biologiska mångfalden i samband med infrastrukturprojektet för produktion av förnybar vattenkraft och förnybar havsenergi. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att göra mer för att skydda sötvattensreserver på grund av den osäkerhet som råder kring möjligheten att nå det delmål som fastställts i detta avseende i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i första hand åtgärda ytvattnens dåliga status, eftersom målen på detta område sannolikt inte kommer att nås före 2020. Parlamentet uppmanar behöriga myndigheter i medlemsstaterna att ta itu med problemen rörande vattenförekomsterna, genom att bekämpa vattenföroreningarnas källor, införa förbjudna områden för vattenkraftsdammar och garantera fortsatta ekologiska flöden längs vattendrag. Parlamentet uppmanar kommissionen att omgående bedöma överensstämmelsen när det gäller den andra cykelns förvaltningsplaner för avrinningsdistrikten, vilken medlemsstaterna antagit i enlighet med ramdirektivet för vatten. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar med kraft till ytterligare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken för att anpassa en hållbar livsmedelsproduktion till de miljöpolitiska målen, inbegripet målen om biologisk mångfald, i syfte att skydda livsmedelstryggheten nu och i framtiden. Det behövs en smart jordbrukspolitik med kraftfulla åtaganden om att tillhandahålla kollektiva nyttigheter och ekosystemtjänster med anknytning till mark, vatten, biologisk mångfald, luftkvalitet, klimatåtgärder och landskapsvärden. Parlamentet efterlyser en helhetspolitik med en mer riktad och ambitiös – men ändå flexibel – strategi, där beviljandet av stöd till jordbrukssektorn är kopplat till både livsmedelstryggheten och påvisbara resultat för miljön. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna skogsjordbruk som område med ekologiskt fokus i enlighet med artikel 46 i förordning (EU) nr 1307/2013 (14). Parlamentet uppmanar kommissionen att i alla framtida översyner av den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställa att miljövänliga jordbruksmetoder får lämpligt stöd. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i större utsträckning tillämpa lösningar på miljöutmaningar, i synnerhet när det finns tekniska lösningar men som ännu inte har införts fullt ut, såsom en minskning av ammoniakanvändningen i jordbruket. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att väsentligt förbättra volymen, utnyttjandet och förvaltningen av EU-medel för miljöhandlingsprogrammets mål. Parlamentet efterlyser bättre övervakning samt ökad transparens och ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar till integreringen av klimatfrågor och andra miljöfrågor i EU:s budget. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål ta fram en omfattande och övergripande ramstrategi för genomförandet av målen för hållbar utveckling i EU, vilken omfattar alla politikområden och innehåller en översynsmekanism för utvärderingen av hur genomförandet fortskrider. Parlamentet kräver att kommissionen inrättar en särskild kontroll för målen för hållbar utveckling vid all ny politik och lagstiftning och säkerställer full politisk samstämmighet vid genomförandet av dessa mål. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa verkställandet av befintlig unionsrätt och medlemsstaternas fullständiga efterlevnad av målen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet genom att använda alla verktyg som står till dess förfogande, t.ex. överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens redan framställda specialrapporter och effektivitetsrevisioner och uppmanar revisionsrätten att även analysera andra områden av relevans för miljöhandlingsprogrammet som hittills inte inkluderats i arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att tillhandahålla lämplig vägledning så att EU-medel är mer tillgängliga, inbegripet för lokala projekt, i synnerhet när det gäller grön infrastruktur, biologisk mångfald samt fågel- och habitatdirektiven. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att säkerställa att lagstiftning om luftkvalitet genomförs fullt ut. Parlamentet uppmanar de regionala myndigheterna att tillhandahålla en stödram, i synnerhet med avseende på stadsplanering och lokalt beslutsfattande, för att förbättra hälsoresultaten på alla områden, i synnerhet de värst drabbade områdena. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar behöriga nationella och regionala myndigheter att anta planer med trovärdiga åtgärder för att få stopp på problemet med att de dygns- och årsgränsvärden som fastställs i EU:s lagstiftning om fina och ultrafina partiklar överskrids i tätorter med dålig luftkvalitet. Detta är mycket viktigt för att förverkliga de prioriterade målen 2, 3 och 8 i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet föreslår följande åtgärder för att förbättra luftkvaliteten i städer: fastställande av lågutsläppszoner; främjande av tjänster och resurser för bilpooler och samåkning; utfasning av skatteförmåner för mycket förorenande fordon; införande av rörlighetsbudgetar för anställda som ett alternativ till tjänstebilar; tillämpning av parkeringspolitik som minskar trafiken i tättbebyggda områden, förbättring av infrastruktur för att uppmuntra cyklande, öka de multimodala förbindelserna och förbättra säkerheten för cyklister; inrättande av gågator. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar till förbättrad stadsplanering och utveckling på lämplig förvaltningsnivå för att snarast möjligt anpassa infrastrukturen för elfordon och rena fordon, t.ex. genom installation av laddningsinfrastruktur, och för att uppnå miljö- och hälsofördelar, såsom minskade värmeöeffekter och ökad fysisk aktivitet, t.ex. genom att öka grön infrastruktur och återställa övergivna eller nedgångna industriområden. Parlamentet erkänner att dessa åtgärder skulle förbättra luftkvaliteten, motverka sjukdomar och förtidig död som orsakas av föroreningar och möjliggöra framsteg mot rörlighet med nollutsläpp. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa rättvis intermodal konkurrens och en omställning till hållbara transportsätt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2019 lägga fram ett övergripande miljöhandlingsprogram för unionen för perioden efter 2020, i enlighet med artikel 192.3 i EUF-fördraget. Parlamentet betonar vikten av öppenhet och demokratisk ansvarsskyldighet vid övervakningen av EU:s politik och understryker därför att nästa miljöhandlingsprogram bör innehålla mätbara och resultatbaserade halvtidsmilstolpar. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar nästa kommission att under nästa mandatperiod prioritera hållbar utveckling och miljö- och klimatskydd i allmänhet, och målen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet och i ett kommande åttonde miljöhandlingsprogram i synnerhet. |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten, Europeiska miljöbyrån samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 171.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0450.

(3)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 65.

(4)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 2.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0441.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0100.

(7)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 115.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (EUT L 285, 31.10.2009, s. 10).

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av den 25 november 2009 om ett EU-miljömärke (EUT L 27, 30.1.2010, s. 1).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 av den 30 november 2009 om kosmetiska produkter (EUT L 342, 22.12.2009, s. 59).

(11)  Rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (EGT L 330, 5.12.1998, s. 32).

(12)  Europeiska miljöbyråns rapport nr 13/2017 om luftkvaliteten i EU av den 11 oktober 2017.

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (EGT L 189, 18.7.2002, s. 12).

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/19

---

P8_TA(2018)0101

Jämställdhet inom mediesektorn i EU

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om jämställdhet inom mediesektorn i EU (2017/2210(INI))

(2019/C 390/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 26 april 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 26 april 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (COM(2017)0253),

| — | med beaktande av kommissionens förslag om gemenskapens tredje handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1991-1995) (COM(90)0449), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag om gemenskapens tredje handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och män (1991-1995) (COM(90)0449),

| — | med beaktande av resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 5 oktober 1995 om behandlingen av kvinno- och mansbilden i reklam och media (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 5 oktober 1995 om behandlingen av kvinno- och mansbilden i reklam och media (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2000På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001–2005) (COM(2000)0335), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2000På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001–2005) (COM(2000)0335),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2008 om att eliminera könsstereotyperna i samhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2008 om att eliminera könsstereotyperna i samhället,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 juni 2013 att främja kvinnornas roll som beslutsfattare inom medierna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 juni 2013 att främja kvinnornas roll som beslutsfattare inom medierna,

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet i mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet i mars 2011,

| — | med beaktande av färdplanen för jämställdhet 2006–2010 av den 1 mars 2006 (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av färdplanen för jämställdhet 2006–2010 av den 1 mars 2006 (COM(2006)0092),

| — | med beaktande av strategin för jämställdhet 2010–2015 av den 21 september 2010 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för jämställdhet 2010–2015 av den 21 september 2010 (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015 om det strategiska engagemanget för jämställdhet 2016–2019 (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015 om det strategiska engagemanget för jämställdhet 2016–2019 (SWD(2015)0278),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 juli 1997 om diskriminering av kvinnor i reklam (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 juli 1997 om diskriminering av kvinnor i reklam (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 september 2008 om hur marknadsföring och reklam påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 september 2008 om hur marknadsföring och reklam påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillämpning av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (direktivet om likabehandling i arbetslivet) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillämpning av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (direktivet om likabehandling i arbetslivet) (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om arbetsvillkor och osäkra anställningar (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om arbetsvillkor och osäkra anställningar (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (13),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation av den 10 juli 2013 om jämställdhet och medier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation av den 10 juli 2013 om jämställdhet och medier,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation nr 1555 av den 24 april 2002 om bilden av kvinnor i medier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation nr 1555 av den 24 april 2002 om bilden av kvinnor i medier,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation nr 1799 av den 26 juni 2007 om kvinnobilden i reklam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation nr 1799 av den 26 juni 2007 om kvinnobilden i reklam,

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation av den 27 september 2017 till medlemsstaterna om jämlikheten mellan kvinnor och män inom den audiovisuella sektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation av den 27 september 2017 till medlemsstaterna om jämlikheten mellan kvinnor och män inom den audiovisuella sektorn,

| — | med beaktande av studien från Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Women and the Media – Advancing gender equality in decision-making in media organisations, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Women and the Media – Advancing gender equality in decision-making in media organisations,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking och tillhörande bilagor, som antogs under den fjärde internationella kvinnokonferensen i september 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking och tillhörande bilagor, som antogs under den fjärde internationella kvinnokonferensen i september 1995,

| — | med beaktande av Europarådets rapport från 2013 Media and the image of women (Bilden av kvinnor i medier), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rapport från 2013 Media and the image of women (Bilden av kvinnor i medier),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0031/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0031/2018), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är en av Europeiska unionens grundläggande principer enligt vad som fastslås i fördragen i artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem. EU:s politik för att främja jämställdhet mellan könen har bidragit till ett bättre liv för många EU-medborgare. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är en av Europeiska unionens grundläggande principer enligt vad som fastslås i fördragen i artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem. EU:s politik för att främja jämställdhet mellan könen har bidragit till ett bättre liv för många EU-medborgare.

| B. | Medierna fungerar som den fjärde statsmakten, de har möjligheter att påverka och i slutändan forma den allmänna opinionen. Medierna är en av grundpelarna i demokratiska samhällen och har därför en skyldighet att garantera informationsfriheten, en mångfald av åsikter och mediepluralism, främja respekten för den mänskliga värdigheten och bekämpa alla former av diskriminering och ojämlikhet, bland annat genom att återge mångskiftande sociala förebilder. Därför bör medieorganisationerna sensibiliseras. |
| --- | --- |

B.

Medierna fungerar som den fjärde statsmakten, de har möjligheter att påverka och i slutändan forma den allmänna opinionen. Medierna är en av grundpelarna i demokratiska samhällen och har därför en skyldighet att garantera informationsfriheten, en mångfald av åsikter och mediepluralism, främja respekten för den mänskliga värdigheten och bekämpa alla former av diskriminering och ojämlikhet, bland annat genom att återge mångskiftande sociala förebilder. Därför bör medieorganisationerna sensibiliseras.

| C. | Vid den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking 1995 erkändes att förhållandet mellan kvinnor och medier är viktigt när det gäller att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män, och i handlingsplanen från Peking infördes två strategiska mål om att






  a) | öka kvinnors möjligheter att yttra sig och delta i beslutsfattande inom ramen för och via medier och ny kommunikationsteknik, och |
| --- | --- | --- |

C.

Vid den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking 1995 erkändes att förhållandet mellan kvinnor och medier är viktigt när det gäller att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män, och i handlingsplanen från Peking infördes två strategiska mål om att

a)

öka kvinnors möjligheter att yttra sig och delta i beslutsfattande inom ramen för och via medier och ny kommunikationsteknik, och

| b) | främja en balanserad framställning av kvinnor i medierna utan stereotyper. |
| --- | --- |

b)

främja en balanserad framställning av kvinnor i medierna utan stereotyper.

| D. | Framställningen av kvinnor och män i medierna kan förmedla en ojämlik bild i olika sammanhang, bland annat i politiska, ekonomiska, sociala, akademiska, religiösa, kulturella och idrottsliga miljöer, med män som huvudsakligen förekommer i aktiva sociala roller och där kvinnor begränsas till mer passiva roller. Av alla de stereotyper som påverkar bilden av kvinnor och män dominerar sexualiseringen av kvinnokroppen, särskilt i s.k. sensationsjournalistik och reklam. Erotiseringen av våld och objektifieringen av kvinnor i medier har en negativ effekt på kampen mot att utrota våld mot kvinnor. Könsstereotyper hänger ofta samman med andra stereotyper som innefattar någon form av diskriminering. |
| --- | --- |

D.

Framställningen av kvinnor och män i medierna kan förmedla en ojämlik bild i olika sammanhang, bland annat i politiska, ekonomiska, sociala, akademiska, religiösa, kulturella och idrottsliga miljöer, med män som huvudsakligen förekommer i aktiva sociala roller och där kvinnor begränsas till mer passiva roller. Av alla de stereotyper som påverkar bilden av kvinnor och män dominerar sexualiseringen av kvinnokroppen, särskilt i s.k. sensationsjournalistik och reklam. Erotiseringen av våld och objektifieringen av kvinnor i medier har en negativ effekt på kampen mot att utrota våld mot kvinnor. Könsstereotyper hänger ofta samman med andra stereotyper som innefattar någon form av diskriminering.

| E. | Medierna har en stor inverkan på kulturella könsnormer och hur samhällets könsuppfattning av både kvinnor och män bildas och utvecklas, och påverkar bl.a. publikens stereotypa kroppsbilder och bilden av manlighet och kvinnlighet. Framställningen av kvinnor i reklam och det sätt på vilket produkter riktar sig till potentiella konsumenter tenderar att upprätthålla traditionella könsroller. När medierna fortsätter med att presentera stereotypa framställningar av kvinnor och män, även av hbti-personer, uppfattar människor mycket ofta dessa beskrivningar som legitima, vilket gör det svårt eller omöjligt att ifrågasätta dem. |
| --- | --- |

E.

Medierna har en stor inverkan på kulturella könsnormer och hur samhällets könsuppfattning av både kvinnor och män bildas och utvecklas, och påverkar bl.a. publikens stereotypa kroppsbilder och bilden av manlighet och kvinnlighet. Framställningen av kvinnor i reklam och det sätt på vilket produkter riktar sig till potentiella konsumenter tenderar att upprätthålla traditionella könsroller. När medierna fortsätter med att presentera stereotypa framställningar av kvinnor och män, även av hbti-personer, uppfattar människor mycket ofta dessa beskrivningar som legitima, vilket gör det svårt eller omöjligt att ifrågasätta dem.

| F. | I dagens samhällen spelar reklambranschen en viktig roll i medielandskapet eftersom den kommunicerar genom bilder och idéer som vädjar till våra känslor och kan därigenom forma våra värderingar, attityder och uppfattningar av världen. Genom att förmedla en snedvriden bild av könen kan reklam tillgripa sexism och kopiera diskriminerande praxis. En annons kan anses vara diskriminerande eller sexistisk om ett kön framställs på ett förnedrande och kränkande sätt eller som mindre kompetent, intelligent eller mindre viktig. |
| --- | --- |

F.

I dagens samhällen spelar reklambranschen en viktig roll i medielandskapet eftersom den kommunicerar genom bilder och idéer som vädjar till våra känslor och kan därigenom forma våra värderingar, attityder och uppfattningar av världen. Genom att förmedla en snedvriden bild av könen kan reklam tillgripa sexism och kopiera diskriminerande praxis. En annons kan anses vara diskriminerande eller sexistisk om ett kön framställs på ett förnedrande och kränkande sätt eller som mindre kompetent, intelligent eller mindre viktig.

| G. | Ny tekniker förändrar de traditionella företagsmodellerna. Den audiovisuella sektorn är en bransch av mycket stor betydelse med ett stort ekonomiskt värde, som ensamt direkt sysselsätter över en miljon människor i EU. För att kunna hantera nya onlinesystem för kommunikation och multimediasystem måste nödvändiga justeringar göras både när det gäller tillsyn av arrangemang på nationell nivå och initiativ som avser självreglering, utan att det påverkar resultaten av förhandlingarna om direktivet om audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

G.

Ny tekniker förändrar de traditionella företagsmodellerna. Den audiovisuella sektorn är en bransch av mycket stor betydelse med ett stort ekonomiskt värde, som ensamt direkt sysselsätter över en miljon människor i EU. För att kunna hantera nya onlinesystem för kommunikation och multimediasystem måste nödvändiga justeringar göras både när det gäller tillsyn av arrangemang på nationell nivå och initiativ som avser självreglering, utan att det påverkar resultaten av förhandlingarna om direktivet om audiovisuella medietjänster.

| H. | För att skapa en fullständig och diversifierad bild av alla aspekter av den sociala verkligheten bör både kvinnors och mäns perspektiv beaktas i lika stor utsträckning. Det är viktigt att man inte förlorar kvinnors potential och färdigheter när man förmedlar information, fakta och åsikter om de utmaningar som kvinnor i medierna ställs inför, samtidigt som man är medveten om att kvinnor inte kan behandlas som en homogen grupp. |
| --- | --- |

H.

För att skapa en fullständig och diversifierad bild av alla aspekter av den sociala verkligheten bör både kvinnors och mäns perspektiv beaktas i lika stor utsträckning. Det är viktigt att man inte förlorar kvinnors potential och färdigheter när man förmedlar information, fakta och åsikter om de utmaningar som kvinnor i medierna ställs inför, samtidigt som man är medveten om att kvinnor inte kan behandlas som en homogen grupp.

| I. | Man måste få till stånd en ändring på att det fortsättningsvis visas negativa och förnedrande bilder av kvinnor i olika former av medier (elektroniska, tryckta samt i bild och ljudformat). Ojämlikhet mellan könen skapas och kopieras också genom det språk och de bilder som sprids via medierna. Barn konfronteras mycket tidigt med könsstereotyper genom de rollmodeller som förs fram i tv-serier, tv-program, debatter, spel, videospel och reklam. Könsrollerna formas främst i barndomen och tonåren och påverkar under hela livet. Utbildning och fortbildning inom medieområdet är ett kraftfullt verktyg för att bekämpa och eliminera stereotypa framställningar av könen, öka medvetenheten och främja jämställdheten. |
| --- | --- |

I.

Man måste få till stånd en ändring på att det fortsättningsvis visas negativa och förnedrande bilder av kvinnor i olika former av medier (elektroniska, tryckta samt i bild och ljudformat). Ojämlikhet mellan könen skapas och kopieras också genom det språk och de bilder som sprids via medierna. Barn konfronteras mycket tidigt med könsstereotyper genom de rollmodeller som förs fram i tv-serier, tv-program, debatter, spel, videospel och reklam. Könsrollerna formas främst i barndomen och tonåren och påverkar under hela livet. Utbildning och fortbildning inom medieområdet är ett kraftfullt verktyg för att bekämpa och eliminera stereotypa framställningar av könen, öka medvetenheten och främja jämställdheten.

| J. | Andelen kvinnor bland personer med universitetsexamen i journalistik och information uppgick till 68% i EU:s 28 medlemsländer 2015 (14), samtidigt visar sysselsättningsuppgifterna för dessa länder under 2008–2015 att andelen kvinnor som arbetar i mediebranschen i genomsnitt stadigt har hållits kring 40 %. |
| --- | --- |

J.

Andelen kvinnor bland personer med universitetsexamen i journalistik och information uppgick till 68% i EU:s 28 medlemsländer 2015 (14), samtidigt visar sysselsättningsuppgifterna för dessa länder under 2008–2015 att andelen kvinnor som arbetar i mediebranschen i genomsnitt stadigt har hållits kring 40 %.

| K. | Andelen kvinnor i beslutsfattande ställning i medierna uppgick dessutom till endast 32 % i EU:s 28 länder 2015, vilket fortfarande inte utgör en balanserad könsfördelning (40–60 %), och andelen kvinnliga styrelseordföranden var endast 22 % (15). |
| --- | --- |

K.

Andelen kvinnor i beslutsfattande ställning i medierna uppgick dessutom till endast 32 % i EU:s 28 länder 2015, vilket fortfarande inte utgör en balanserad könsfördelning (40–60 %), och andelen kvinnliga styrelseordföranden var endast 22 % (15).

| L. | Löne- och pensionsskillnaderna mellan könen är ett ihållande problem i EU och problemet är uppenbart inom ekonomins olika sektorer, även i mediebranschen, där lönegapet mellan könen är 17 %. |
| --- | --- |

L.

Löne- och pensionsskillnaderna mellan könen är ett ihållande problem i EU och problemet är uppenbart inom ekonomins olika sektorer, även i mediebranschen, där lönegapet mellan könen är 17 %.

| M. | Kvinnor möter fortfarande glastak i mediesektorn och har eventuellt inte lika möjligheter till befordran eller avancemang i yrkeslivet på grund av en rad olika faktorer, bl.a. förfaranden i en organisationskultur som ofta inte är förenliga med balansen mellan arbetsliv och privatliv och en konkurrensutsatt miljö, som präglas av stress, inflexibla tidsfrister och långa arbetstider. På grund av en underrepresentation i chefstjänster har kvinnor även mindre beslutsbefogenhet när man sätter nyhetsagendan. |
| --- | --- |

M.

Kvinnor möter fortfarande glastak i mediesektorn och har eventuellt inte lika möjligheter till befordran eller avancemang i yrkeslivet på grund av en rad olika faktorer, bl.a. förfaranden i en organisationskultur som ofta inte är förenliga med balansen mellan arbetsliv och privatliv och en konkurrensutsatt miljö, som präglas av stress, inflexibla tidsfrister och långa arbetstider. På grund av en underrepresentation i chefstjänster har kvinnor även mindre beslutsbefogenhet när man sätter nyhetsagendan.

| N. | Medieorganisationerna kan fastställa sina egna strategier för jämställdhet i medlemsstaterna, vilket leder till ett brett spektrum av praxis i EU: från mycket övergripande politiska ramar som omfattar medieinnehåll och en jämn representation av män och kvinnor i beslutsfattande organ, till en fullständig frånvaro av en sådan politik. |
| --- | --- |

N.

Medieorganisationerna kan fastställa sina egna strategier för jämställdhet i medlemsstaterna, vilket leder till ett brett spektrum av praxis i EU: från mycket övergripande politiska ramar som omfattar medieinnehåll och en jämn representation av män och kvinnor i beslutsfattande organ, till en fullständig frånvaro av en sådan politik.

| O. | Forskning visar att endast 4 % av nyhetstäckningen motverkar stereotypa bilder. Kvinnor utgör endast 24 % av de människor vi hör eller läser om i nyheterna (16). Endast kring 37 % av alla artiklar som publicerats av nyhetskällor både online och offline har skrivits av kvinnor, och situationen har inte visat några utsikter till förbättring under de senaste tio åren (17). Kvinnor ombeds oftast ge en allmän åsikt (41 %) eller berätta om en personlig erfarenhet (38 %) och citeras sällan i egenskap av experter (endast 17 % av artiklarna). Forskning har också visat att mindre än en femtedel av experterna eller kommentatorerna är kvinnor (18 %) (18). |
| --- | --- |

O.

Forskning visar att endast 4 % av nyhetstäckningen motverkar stereotypa bilder. Kvinnor utgör endast 24 % av de människor vi hör eller läser om i nyheterna (16). Endast kring 37 % av alla artiklar som publicerats av nyhetskällor både online och offline har skrivits av kvinnor, och situationen har inte visat några utsikter till förbättring under de senaste tio åren (17). Kvinnor ombeds oftast ge en allmän åsikt (41 %) eller berätta om en personlig erfarenhet (38 %) och citeras sällan i egenskap av experter (endast 17 % av artiklarna). Forskning har också visat att mindre än en femtedel av experterna eller kommentatorerna är kvinnor (18 %) (18).

| P. | Kvinnor är oproportionerligt underrepresenterade i nyhets- och informationsmedierna och ännu mindre synliga inom sport, politik, ekonomi och finanser, trots den stora mängden medieföretag i medlemsstaterna. I fråga om historiskt medieinnehåll, såsom biografiska dokumentärer, saknas kvinnor nästan helt. |
| --- | --- |

P.

Kvinnor är oproportionerligt underrepresenterade i nyhets- och informationsmedierna och ännu mindre synliga inom sport, politik, ekonomi och finanser, trots den stora mängden medieföretag i medlemsstaterna. I fråga om historiskt medieinnehåll, såsom biografiska dokumentärer, saknas kvinnor nästan helt.

| Q. | Kvinnors likvärdiga deltagande med män i innehållsrapportering och som informationskällor är avgörande inte bara av representationsskäl, utan också med tanke på lika möjligheter och ett fullständigt erkännande av kvinnors expertis och kunskap. På grund av ekonomiska skäl och arbetsvillkor, däribland otrygga anställningar och yrkeserfarenhet, i kombination med ett allt snabbare informationsutbyte och affärsmässiga skäl finns det hinder för att bedriva en ansvarsfull strategi för jämställdhet inom det europeiska medielandskapet. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnors likvärdiga deltagande med män i innehållsrapportering och som informationskällor är avgörande inte bara av representationsskäl, utan också med tanke på lika möjligheter och ett fullständigt erkännande av kvinnors expertis och kunskap. På grund av ekonomiska skäl och arbetsvillkor, däribland otrygga anställningar och yrkeserfarenhet, i kombination med ett allt snabbare informationsutbyte och affärsmässiga skäl finns det hinder för att bedriva en ansvarsfull strategi för jämställdhet inom det europeiska medielandskapet.

| R. | Det finns kvinnor som arbetar på högsta professionella nivå i mediebranschen, bland annat erkända filmproducenter, journalister och reportrar som, trots att det presterar lika bra som män, är mer utsatta för könsrelaterat våld och diskriminering på arbetsplatsen och ges kanske inte lika stor uppskattning som deras manliga motparter. |
| --- | --- |

R.

Det finns kvinnor som arbetar på högsta professionella nivå i mediebranschen, bland annat erkända filmproducenter, journalister och reportrar som, trots att det presterar lika bra som män, är mer utsatta för könsrelaterat våld och diskriminering på arbetsplatsen och ges kanske inte lika stor uppskattning som deras manliga motparter.

| S. | Kvinnor som är engagerade i sociala medier utsätts för ökande nivåer av trakasserier. Dessa trakasserier kan komma att tysta kvinnors röster och försvaga deras medverkan i samhället. Globalt samlade uppgifter visar att hälften av de mediearbetande kvinnorna har utsatts för sexuella övergrepp, en fjärdedel har utsatts för fysiska våldshandlingar och tre fjärdedelar har erfarenheter av hotelser, hot eller övergrepp (19). Det finns en ökad oro över nätvåld mot kvinnor och flickor och det uppskattas att var tionde kvinna i EU har upplevt någon form av nätvåld efter att ha fyllt 15 år. Det saknas uppgifter och forskning om nätvåld mot kvinnor och flickor på EU-nivå. Psykiska och sexuella trakasserier är kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Medierna och nationella och internationella tillsynsmyndigheter bör fastställa regler, bland annat sanktioner som ska tillämpas av medieorganisationerna, för att ta itu med dessa frågor. |
| --- | --- |

S.

Kvinnor som är engagerade i sociala medier utsätts för ökande nivåer av trakasserier. Dessa trakasserier kan komma att tysta kvinnors röster och försvaga deras medverkan i samhället. Globalt samlade uppgifter visar att hälften av de mediearbetande kvinnorna har utsatts för sexuella övergrepp, en fjärdedel har utsatts för fysiska våldshandlingar och tre fjärdedelar har erfarenheter av hotelser, hot eller övergrepp (19). Det finns en ökad oro över nätvåld mot kvinnor och flickor och det uppskattas att var tionde kvinna i EU har upplevt någon form av nätvåld efter att ha fyllt 15 år. Det saknas uppgifter och forskning om nätvåld mot kvinnor och flickor på EU-nivå. Psykiska och sexuella trakasserier är kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Medierna och nationella och internationella tillsynsmyndigheter bör fastställa regler, bland annat sanktioner som ska tillämpas av medieorganisationerna, för att ta itu med dessa frågor.

| T. | I synnerhet kvinnliga undersökande journalister utsätts ofta för våld och dödliga angrepp, såsom framgår av fallen med Veronica Guerin och Daphne Caruana Galizia. |
| --- | --- |

T.

I synnerhet kvinnliga undersökande journalister utsätts ofta för våld och dödliga angrepp, såsom framgår av fallen med Veronica Guerin och Daphne Caruana Galizia.

| U. | Enligt en undersökning av det europeiska audiovisuella nätverket för kvinnor, European Women’s Audiovisual Network (EWA) (20), är endast en film av fem i de sju europeiska länderna i undersökningen regisserad av en kvinna och största delen av finansieringen går till filmer som inte regisseras av kvinnor, trots att ungefär hälften av alla personer som utexamineras från filmskolor är kvinnor. |
| --- | --- |

U.

Enligt en undersökning av det europeiska audiovisuella nätverket för kvinnor, European Women’s Audiovisual Network (EWA) (20), är endast en film av fem i de sju europeiska länderna i undersökningen regisserad av en kvinna och största delen av finansieringen går till filmer som inte regisseras av kvinnor, trots att ungefär hälften av alla personer som utexamineras från filmskolor är kvinnor.

| V. | Medieföretagen måste införa system för självreglering och uppförandekoder med förfaranderegler och kriterier för yrket och mediebevakningen för att skydda och främja jämställdhet mellan könen. Dessa system för självreglering och uppförandekoder måste utarbetas i samråd med industrins fackföreningar, och följa en klar jämställdhetspolitik. |
| --- | --- |

V.

Medieföretagen måste införa system för självreglering och uppförandekoder med förfaranderegler och kriterier för yrket och mediebevakningen för att skydda och främja jämställdhet mellan könen. Dessa system för självreglering och uppförandekoder måste utarbetas i samråd med industrins fackföreningar, och följa en klar jämställdhetspolitik.

Kvinnors närvaro i medierna

| 1. | Europaparlamentet betonar att trots att kvinnor på akademisk nivå utgör en betydande personalstyrka är de underrepresenterade i ledande positioner och toppositioner. Parlamentet anser att både offentliga och privata medietjänster har ansvar för att säkerställa jämställdhet mellan kvinnor och män och motarbeta all form av diskriminering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla politiska incitament för att minska hindren för kvinnors tillträde till ledande befattningar och chefspositioner i medieorganisationer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att andelen kvinnor i de offentliga medierna i EU i genomsnitt är låg, både i fråga om strategiska och operativa ledande positioner och styrelseplatser (läget 2017: 35,8 % av chefspositioner, 37,7 % av icke verkställande positioner och 33,3 % av styrelseledamöter) (21). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att EIGE, i samband med övervakningen av de viktiga områdena i handlingsplanen från Peking avseende kvinnor i medier, tagit fram följande indikatorer:






  — | andelen kvinnor respektive män i beslutsfattande ställningar i medieorganisationer inom EU samt i deras styrelser, |
| --- | --- | --- |

3.

—

andelen kvinnor respektive män i beslutsfattande ställningar i medieorganisationer inom EU samt i deras styrelser,

| — | andelen kvinnor respektive män i medieorganisationers styrelser inom EU, |
| --- | --- |

—

andelen kvinnor respektive män i medieorganisationers styrelser inom EU,

| — | strategier för att främja jämställdhet inom medieorganisationer. |
| --- | --- |

—

strategier för att främja jämställdhet inom medieorganisationer.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att medan direktivet om audiovisuella medietjänster anger att målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, innehåller det inte några hänvisningar till lika representation i medieorganisationer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att trots att kvinnor för närvarande är otillräckligt företrädda i dessa är det ändå mer sannolikt att kvinnor rekryteras eller befordras till högre positioner i offentliga medier än i privata medieorganisationer (22). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och medieorganisationerna att stödja och utveckla stimulansåtgärder, t.ex. kvoter för lika representation av kvinnor och män i beslutsfattande positioner, och för en effektiv övervakning av att sådana insatser ges större uppmärksamhet i dessa organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att bryta dödläget kring direktivet om kvinnor i styrelser, som har varit fryst i rådet sedan 2013. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar den långa tradition av att använda både frilansanställda och fast anställda som finns inom mediesektorn och dess fortsatta digitalisering, som har lett till minskade traditionella upplagor och reklamintäkter, vilket inverkar på den typ av anställningskontrakt som erbjuds i sektorn. Parlamentet påpekar dessutom att kvinnor är överrepresenterade i många atypiska anställningsformer på hela arbetsmarknaden. Parlamentet noterar att det ökande trycket på mediesektorn att bevara den ekonomiska bärkraften sannolikt kommer att leda till ett ökat antal sådana former av avtal. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att stereotyper kan leda till en negativ social miljö för kvinnor och bidra till könsdiskriminering på arbetsplatsen. Parlamentet noterar vikten av en positiv social miljö för att hjälpa arbetstagarna att hantera höga nivåer av arbetsintensitet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att medieorganisationerna är fria att fastställa roller för sina anställda, både män och kvinnor, men uppmanar dem att göra detta med full respekt för personlig värdighet och professionell kvalitet. Parlamentet noterar i detta sammanhang oroat de fall där kvinnliga journalister har bedömts vara lämpligare för tv-journalistik på grund av deras upplevda attraktionskraft för publiken, och att de senare, när de blivit äldre, ersatts med yngre kolleger. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer den utbredda förekomsten av sexuella trakasserier och andra typer av övergrepp, särskilt i spel på internet och sociala medier, och uppmuntrar mediebolagen att skapa trygga miljöer som reagerar på alla fall av trakasserier. Parlamentet efterlyser därför olika åtgärder, bland annat informationskampanjer, interna regler om disciplinära åtgärder vid överträdelser och psykologiskt och/eller juridiskt stöd för dem som utsatts för sådana handlingar, för att stödja och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen och på nätet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer kraftigt attackerna mot kvinnliga journalister som oförskräckt rapporterar om stora politiska frågor och brottsmål, och kräver att alla tänkbara ansträngningar görs för att säkerställa skydd och säkerhet för alla journalister. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar offentliga och privata medieorganisationer att anta interna strategier om bland annat lika möjligheter och mångfald som inbegriper åtgärder mot trakasserier, om mammaledighet eller föräldraledighet, flexibla arbetsformer som stöder balansen mellan arbete och privatliv så att kvinnor och män får lika stor nytta av föräldraledighet och uppmuntra män att ta pappaledighet, säkerställa en rättvis fördelning av barnomsorg, samt mentor- och utbildningsprogram för ledningen samt distansarbete och flexibla arbetsvillkor för både kvinnor och män på frivillig basis utan att det påverkar karriärutvecklingen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medierna att respektera kvinnors och mäns rätt att utnyttja föräldraledighet. Parlamentet erinrar om att en gravid kvinna inte får utsättas för någon form av diskriminering på grund av sitt tillstånd och att ingen kvinna får vägras anställning under förevändning av att hon kan besluta att bli gravid. Parlamentet uppmanar medieorganisationer och tillsynsmyndigheter att offentliggöra löneskillnaderna mellan kvinnor och män, att fastställa skyldigheter gällande lönetransparens och att tillämpa principen om lika lön för lika arbete med hjälp av bindande åtgärder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet föreslår att medieorganisationer upprätta databaser för kvinnliga experter inom ett antal områden, särskilt sådana där kvinnor är underrepresenterade, i syfte att använda dem när så är lämpligt. Parlamentet uppmuntrar dessutom insamling av könsuppdelade uppgifter om alla möjliga medieinnehåll. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka kvinnors möjligheter att yttra sig och delta i beslutsfattande genom medier och ny kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att alla som arbetar inom media skulle gynnas av allmänt förbättrade villkor för kvinnor i arbetslivet. Parlamentet anser dock att denna förbättring inte har varit tillräcklig och att det kvarstår brister i jämställdheten. Parlamentet framhåller behovet av att medlemsstaterna och kommissionen främjar och säkerställer principen om lika lön i enlighet med artikel 157 i EUF-fördraget, inte minst genom att bekämpa löne- och pensionsklyftan mellan könen, minska osäkra anställningsförhållanden (23), säkerställa tillgången till överkomlig och högkvalitativ barnomsorg och bättre balans mellan yrkes- och privatliv samt garantera rätten till kollektivförhandlingar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att medierna skyndsamt måste omsätta politiken med lika lön för lika arbete i praktiken, inbegripet skyldigheter gällande lönetransparens, och göra det möjligt för kvinnor att utnyttja samma tillfällen till befordran och utbildning eller andra extra förmåner på samma villkor som män. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar den positiva roll som kvinnoråd och jämställdhetsrepresentanter har på arbetsplatser. Parlamentet begär att jämställdhet främjas som en övergripande personalpolitik inom medierna. Parlamentet anser att för att uppnå jämställdhet för kvinnor på alla nivåer inom media, och särskilt på beslutsfattande nivåer, krävs en organisationskultur som kretsar kring den anställda och en jämställdhetsmedveten högsta ledningsgrupp. Parlamentet rekommenderar att de nationella tillsynsorganen och medieorganisationerna följer kommissionens rekommendation 2014/124/EU om stärkande av principen om lika lön för kvinnor och män (24), inför vägledning om rättvisa urvalsförfaranden, upprättar övergripande jämställdhetsstrategier som omfattar medieinnehåll och kvinnors avancemang i beslutsfattande organ samt upprättar interna förfaranden för att hantera trakasserier på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka en korrekt tillämpning och efterlevnad av direktiv 2006/54/EG som inför omvänd bevisbörda vid könsdiskriminering. |
| --- | --- |

18.

Medieinnehåll och kvinnor

| 19. | Europaparlamentet betonar mediernas roll som en pådrivare för samhälleliga förändringar och dess inflytande över den allmänna opinionen, och uppmanar medlemsstaterna att främja innehåll om jämställdhetsfrågor i offentliga medier. Parlamentet påpekar att hittills har lagstiftningsåtgärder om sexism och stereotypa könsroller i medieinnehåll fallit under medlemsstaternas behörighet. Parlamentet erinrar om förbudet mot könsbaserad diskriminering i medier i direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet betonar dessutom att även om lagstiftningsåtgärder bör granskas med vederbörlig hänsyn till principen om yttrandefrihet, bör den redaktionella friheten under inga omständigheter åberopas för att främja eller rättfärdiga negativa bilder av kvinnor eller hbti-personer. För att säkerställa ovanstående rättigheter uppmanar parlamentet enträget medlemsstaterna att reglera tillgången till videospel med skadligt onlineinnehåll och till pornografi på internet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att ekonomiska argument inte får användas som en ursäkt för att upprätthålla könsstereotyper i medieinnehållet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att våldsamt och sexistiskt medieinnehåll påverkar kvinnor och deras deltagande i samhället negativt. Parlamentet uttrycker sin oro över vissa audiovisuella kommersiella meddelanden som har en psykologiskt eller fysiskt skadlig inverkan på tonåringar och ungdomar. Parlamentet uppmanar med kraft berörda parter och myndigheter att ta itu med reklam som indirekt uppmuntrar till ätstörningar såsom anorexi, och vidta andra åtgärder för att skydda särskilt utsatta personer, däribland flickor och unga kvinnor, mot detta slags innehåll. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet begär att medieinnehåll, inbegripet reklam, rörande familjeplanering, sexual- och reproduktionsrättigheter, mödra- och barnhälsovård och undervisning riktas till både män och kvinnor. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja mediekompetens och tillhandahålla alla berörda parter med jämställdhetsinriktade initiativ om medieutbildning i syfte att uppmuntra unga människor att utveckla förmågan att tänka kritiskt och hjälpa dem att identifiera och uttala sig mot sexistiska framställningar och diskriminering, könsbaserat våld, nätmobbning, hatpropaganda och våld på grund av en persons kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuella läggning eller könskarakteristika. Parlamentet understryker behovet av förebyggande åtgärder, bl.a. kryptering och föräldrakontroll i syfte att säkerställa säkrare internetanvändning och digital kompetens och mediekompetens. Parlamentet uppmärksammar att stereotyper i reklam och andra medieprodukter har en potentiell inverkan på barns socialisering och följaktligen hur de uppfattar sig själva, sina familjemedlemmar och världen omkring dem. Reklam kan vara ett effektivt verktyg för att utmana stereotyper såsom könsstereotyper och fördomar mot hbti-personer. Därför vill parlamentet att man i högre grad fokuserar på yrkesutbildning och utbildning som ett sätt att bekämpa diskriminering och främja jämställdhet samt lika möjligheter för hbti-personer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar att mjuka åtgärder, såsom jämställdhetsplaner eller jämställdhetsriktlinjer ska ges ännu mer utrymme i medieorganisationer och anser att dessa förfaranden ska fastställa standarder för en positiv framställning av kvinnor i reklam, nyheter, rapportering, produktion eller tv- och radiosändningar, och omfatta allt känsligt innehåll såsom skildring av makt och auktoritet, sakkunskap, beslutsfattande, sexualitet, våld, mångfald av roller och antisexistiskt språkbruk. Parlamentet uppmuntrar dessutom offentliga och privata medier att integrera jämställdhet i allt innehåll och anta jämställdhetsplaner för att återspegla den sociala mångfalden |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar att det i föreskrifter som utfärdas av behöriga myndigheter för medie- och kommunikationsbranschen ska anges kriterier som säkerställer stereotypfria framställningar av kvinnor och flickor, och att de innefattar en möjlighet att ta bort eller dra in kränkande innehåll. Parlamentet rekommenderar ytterligare att specialiserade organisationer, såsom nationella jämställdhetsorgan och icke-statliga kvinnoorganisationer ska delta i övervakningen av tillämpningen av dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna med alla lämpliga medel ska se till att medierna, inbegripet onlinemedier och sociala medier, samt reklam är fria från all uppmaning till våld eller hat mot en person eller grupp av personer. Parlamentet betonar behovet av att samla in könsuppdelad data och bedriva forskning i samarbete med Europeiska jämställdhetsinstitutet i syfte att bemöta nätvåld, sexuella trakasserier på nätet, hot, sexistiska uttalanden och hatspråk mot kvinnor och flickor, inbegripet hbti-personer. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utbildning om hur medier rapporterar om könsbaserat våld, inbegripet våld mot hbti-personer. Parlamentet föreslår att kontinuerlig utbildning om framställning av könen i medieinnehåll görs tillgänglig för yrkesverksamma inom mediebranschen, även för personer i ledande positioner. Parlamentet rekommenderar att jämställdhet ska återspeglas i utbildningsmodulerna i undervisningen på kurser i journalistik och kommunikation på grundutbildnings-och forskningsnivå. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja självreglering och samreglering i medierna genom uppförandekoder. |
| --- | --- |

27.

Exempel på god praxis

| 28. | Europaparlamentet noterar med intresse de olika exempel på god praxis som kan iakttas i medlemsstaterna, bland annat följande: mediekampanjer, speciallagstiftning, pris och negativa utmärkelser för stereotypisk och sexistisk reklam, databaser över kvinnliga experter, utbildning för yrkesverksamma inom branschen samt medieorganisationernas jämställdhetsplaner, uppförandekoder och strategier för lika möjligheter och mångfald och fastställande av minimitrösklar för vartdera könets representation i ledningsorganen för mediernas tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja kampanjer såsom det belgiska verktyget Expertalia, den tjeckiska utmärkelsen ”Sexist Piggy”och det svenska initiativet #TackaNej. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet genomföra informationskampanjer och medvetenhetandehöjande kampanjer om könsdiskriminerande innehåll i medierna och regelbundet rapportera om jämställdhetstrender i medierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att öronmärka särskild finansiering för delprogram om kvinnors avancemang i mediebranschen och stödja medieorganisationer och medienätverk i att genomföra offentliga och sektorsspecifika informationskampanjer. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett EU-pris till studerande inom medieområdet för arbete som rör jämställdhet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar det civila samhällets organisationer att utarbeta kommunikationsstrategier, inte bara för traditionella medier utan också för onlinemedier, för att öka möjligheterna att påverka och övervaka mediernas verksamhet. |
| --- | --- |

30.

Ytterligare rekommendationer

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna i samarbete med jämställdhetsorganen att fullt ut genomföra den befintliga lagstiftningen om jämställdhet och uppmuntra tillsynsmyndigheterna att uppmärksamma kvinnors deltagande och avancemang inom mediesektorn samt icke-stereotypiskt medieinnehåll. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att genomföra regelbundna utvärderingar av ovanstående områden och att, om det inte ännu gjorts, utveckla lagstiftning som fokuserar på icke-stereotypiskt medieinnehåll. Parlamentet betonar medlemsstaternas roll när det gäller att bättre utnyttja befintliga resurser i medierna inom ramen för deras ansvar att fullgöra sin public service-uppgift och samtidigt återspegla ett könsbalanserat och demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra ytterligare undersökningar om andelen kvinnor i ledande positioner i medierna. Parlamentet berömmer Europeiska jämställdhetsinstitutet för dess arbete på detta område och uppmanar det att fortsätta att utveckla och övervaka relevanta indikatorer, bland annat, men inte enbart, om kvinnors deltagande i beslutsfattandet, deras arbetsvillkor och jämställdhet när det gäller medieinnehåll, och samtidigt utvidga uppmärksamheten till de nya sociala medieteknologierna för att utveckla metoder för att förebygga könsrelaterat våld och trakasserier i sociala medier. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och främja kvinnoorganisationer som arbetar aktivt för att främja jämställdhet i medierna, inte minst organisationer som stöder kvinnor och flickor som fallit offer för könsrelaterat våld, diskriminering på flera grunder eller sexuella trakasserier. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra åtgärdsprogram som säkerställer kvinnors deltagande i utformningen och genomförandet av effektiva och ändamålsenliga policyer och program för jämställdhet inom medieorganisationer. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta program för att stärka kvinnors färdigheter i ämnena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, vilka är viktiga för karriärer inom mediesektorn med större fokus på teknik, t.ex. ljudtekniker och bild- och ljudtekniker. Parlamentet understryker vikten av yrkesutbildning när det gäller att bredda yrkesvalen och introducera kvinnor och män till icketraditionella karriärmöjligheter för att undanröja den horisontella och vertikala segregeringen. |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(3)  EGT C 296, 10.11.1995, s. 15.

(4)  EUT C 304, 6.10.1997, s. 60.

(5)  EUT C 295 E, 4.12.2009, s. 43.

(6)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 18.

(7)  EUT C 66, 21.2.2018, s. 44..

(8)  Antagna texter, P8_TA(2016)0338.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2016)0360.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2017)0260.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2017)0290.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2017)0364.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2017)0417.

(14)  Gemensam datainsamling av UNESCO/OECD/Eurostat (UOE), tillgänglig på: http://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/indicator/ta_educ_part_grad__educ_uoe_grad02

(15)  EIGE:s jämställdhetsindex 2017

(16)  https://www.womenlobby.org/IMG/pdf/factsheet_women_and_media.pdf

(17)  Lenka Vochocová, FEMM-utskottets gemensamma offentliga utfrågning ”Jämställdhet inom mediesektorn i EU”, den 26 juni 2017, inspelningen kan ses på http://www.europarl.europa.eu/ep-live/en/committees/video?event=20170626-1500-COMMITTEE-FEMM

(18)  Projektet Global Media Monitoring Project, regional rapport för Europa (2015), tillgänglig på http://cdn.agilitycms.com/who-makes-the-news/Imported/reports_2015/regional/Europe.pdf

(19)  Internationella journalistfederationens (IFJ) kampanj mot könsbaserat våld på arbetsplatsen https://www.ifj-stop-gender-based-violence.org/

(20)  Where are the women directors in European films? Gender equality report on female directors (2006-2013) with best practice and policy recommendations, http://www.ewawomen.com/en/research-.html

(21)  Gender equality in power and decision-making (Jämställdhet inom maktpositioner och beslutsfattande, 2016). Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, 2017 (Källa: EIGE:s databas för jämställdhetsstatistik – Kvinnor och män i beslutsfattande ställningar).

(22)  Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE): Granskningen av genomförandet av handlingsplanen från Peking i EU:s medlemsstater: Women and the Media – Advancing gender equality in decision-making in media organisations (2013).

(23)  Se Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2017 om arbetsvillkor och osäkra anställningar.

(24)  EUT L 69, 8.3.2014, s. 112.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/28

---

P8_TA(2018)0102

Ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (2017/3016(RSP))

(2019/C 390/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsprogrammet som godkändes av den fjärde internationella kvinnokonferensen 1995, och framför allt området ”Kvinnor och medier”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsprogrammet som godkändes av den fjärde internationella kvinnokonferensen 1995, och framför allt området ”Kvinnor och medier”,

| — | med beaktande av slutdokumentet av den 16 december 2015 från högnivåmötet i FN:s generalförsamling om den övergripande översynen av genomförandet av resultatet från världstoppmötet om informationssamhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdokumentet av den 16 december 2015 från högnivåmötet i FN:s generalförsamling om den övergripande översynen av genomförandet av resultatet från världstoppmötet om informationssamhället,

| — | med beaktande av kommissionens strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) och halvtidsöversynen av dess genomförande En ansluten digital inre marknad för alla (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) och halvtidsöversynen av dess genomförande En ansluten digital inre marknad för alla (COM(2017)0228),

| — | med beaktande av den andra pelaren i kommissionens strategi för en inre digital marknad, där avsikten är att skapa goda förutsättningar och lika spelregler för digitala nät och innovativa tjänster samt en omgivning där dessa kan blomstra, samt av den tredje pelaren, med dess stöd till ett e-samhälle för alla, där invånarna har de rätta färdigheterna för att kunna ta vara på de möjligheter som erbjuds av internet och förbättrar sina chanser att få arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra pelaren i kommissionens strategi för en inre digital marknad, där avsikten är att skapa goda förutsättningar och lika spelregler för digitala nät och innovativa tjänster samt en omgivning där dessa kan blomstra, samt av den tredje pelaren, med dess stöd till ett e-samhälle för alla, där invånarna har de rätta färdigheterna för att kunna ta vara på de möjligheter som erbjuds av internet och förbättrar sina chanser att få arbete,

| — | med beaktande av ramen för Utbildning 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramen för Utbildning 2020,

| — | med beaktande av kommissionens studie ICT for work: Digital skills in the workplace (IKT för arbete: digital kompetens på arbetsplatsen) och kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie ICT for work: Digital skills in the workplace (IKT för arbete: digital kompetens på arbetsplatsen) och kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381),

| — | med beaktande av djupanalysen Empowering women on the Internet, som offentliggjordes av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik i oktober 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av djupanalysen Empowering women on the Internet, som offentliggjordes av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik i oktober 2015 (1),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 1 oktober 2013Women active in the ICT sector, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 1 oktober 2013Women active in the ICT sector,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) studie av den 26 januari 2017Gender and Digital Agenda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) studie av den 26 januari 2017Gender and Digital Agenda,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om den digitala agendan för tillväxt, rörlighet och sysselsättning: dags att lägga in en högre växel (4), och framför allt den breda koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om den digitala agendan för tillväxt, rörlighet och sysselsättning: dags att lägga in en högre växel (4), och framför allt den breda koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (6),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (O-000004/2018 – B8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Digitaliseringen har revolutionerat och i grunden förändrat människors tillgång till information och tillhandahållande av den, samt hur de kommunicerar, umgås, studerar och arbetar. Den har skapat nya möjligheter för deltagande i offentliga och politiska diskussioner, i utbildning och på arbetsmarknaden, den öppnar upp nya utsikter till ett självvalt liv och har en enorm ekonomisk potential både inom Europeiska unionen och utanför dess gränser. Digitaliseringen påverkar inte bara marknaderna, utan också hela samhället. |
| --- | --- |

A.

Digitaliseringen har revolutionerat och i grunden förändrat människors tillgång till information och tillhandahållande av den, samt hur de kommunicerar, umgås, studerar och arbetar. Den har skapat nya möjligheter för deltagande i offentliga och politiska diskussioner, i utbildning och på arbetsmarknaden, den öppnar upp nya utsikter till ett självvalt liv och har en enorm ekonomisk potential både inom Europeiska unionen och utanför dess gränser. Digitaliseringen påverkar inte bara marknaderna, utan också hela samhället.

| B. | Informationssamhället, som drivs av informations- och kommunikationsteknik (IKT), för med sig enorma möjligheter att skapa och fördela välstånd och kunskap. |
| --- | --- |

B.

Informationssamhället, som drivs av informations- och kommunikationsteknik (IKT), för med sig enorma möjligheter att skapa och fördela välstånd och kunskap.

| C. | Över hela världen använder kvinnor, som en demografisk grupp, internet i mindre utsträckning än män. 68 % av alla män och 62 % av alla kvinnor använder datorer och internet regelbundet. 54 % av alla män och 48 % av alla kvinnor använder internet på mobila enheter. 33 % av alla män installerar själva programvara på enheterna, jämfört med endast 18 % av kvinnorna. 41 % av alla män använder internetradio och internet-tv, jämfört med 35 % av kvinnorna. 47 % av alla män använder banktjänster online, jämfört med 35 % av kvinnorna. 22 % av alla män säljer varor på nätet, jämfört med endast 17 % av kvinnorna. 47 % av alla män köper varor på nätet, jämfört med 13 % av kvinnorna. |
| --- | --- |

C.

Över hela världen använder kvinnor, som en demografisk grupp, internet i mindre utsträckning än män. 68 % av alla män och 62 % av alla kvinnor använder datorer och internet regelbundet. 54 % av alla män och 48 % av alla kvinnor använder internet på mobila enheter. 33 % av alla män installerar själva programvara på enheterna, jämfört med endast 18 % av kvinnorna. 41 % av alla män använder internetradio och internet-tv, jämfört med 35 % av kvinnorna. 47 % av alla män använder banktjänster online, jämfört med 35 % av kvinnorna. 22 % av alla män säljer varor på nätet, jämfört med endast 17 % av kvinnorna. 47 % av alla män köper varor på nätet, jämfört med 13 % av kvinnorna.

| D. | Digitala kommunikationsmodeller har bidragit till att skapa förutsättningar för ökad spridning av hatpropaganda och hot mot kvinnor, och 18 % av alla kvinnor i Europa har sedan tonåren utsatts för någon form av trakasserier på nätet. Antalet hot, däribland mordhot, mot kvinnor har ökat. Den sociala medvetenheten om digitala former av våld är fortfarande otillräcklig. Olika former av nätvåld beaktas ännu inte till fullo i den rättsliga ramen. |
| --- | --- |

D.

Digitala kommunikationsmodeller har bidragit till att skapa förutsättningar för ökad spridning av hatpropaganda och hot mot kvinnor, och 18 % av alla kvinnor i Europa har sedan tonåren utsatts för någon form av trakasserier på nätet. Antalet hot, däribland mordhot, mot kvinnor har ökat. Den sociala medvetenheten om digitala former av våld är fortfarande otillräcklig. Olika former av nätvåld beaktas ännu inte till fullo i den rättsliga ramen.

| E. | Endast 2 % av alla kvinnor på arbetsmarknaden har tekniska, akademiska eller vetenskapliga yrken, jämfört med 5 % av männen. Endast 9 % av utvecklarna i Europa är kvinnor, endast 19 % av högre chefer i IKT- och kommunikationssektorerna är kvinnor (jämfört med 45 % i andra tjänstesektorer) och endast 19 % av företagarna i dessa sektorer är kvinnor (jämfört med 54 % i andra tjänstesektorer). |
| --- | --- |

E.

Endast 2 % av alla kvinnor på arbetsmarknaden har tekniska, akademiska eller vetenskapliga yrken, jämfört med 5 % av männen. Endast 9 % av utvecklarna i Europa är kvinnor, endast 19 % av högre chefer i IKT- och kommunikationssektorerna är kvinnor (jämfört med 45 % i andra tjänstesektorer) och endast 19 % av företagarna i dessa sektorer är kvinnor (jämfört med 54 % i andra tjänstesektorer).

| F. | Klyftan mellan könen är djup när det gäller tillgång till arbete och utbildning som rör informations- och kommunikationstekniken samt datorkunskaper. |
| --- | --- |

F.

Klyftan mellan könen är djup när det gäller tillgång till arbete och utbildning som rör informations- och kommunikationstekniken samt datorkunskaper.

| G. | Sexism och könsstereotyper utgör ett allvarligt hinder för jämställdheten och ökar ytterligare könsskillnaderna inom den digitala sektorn, vilket gör det svårt för kvinnor att till fullo utveckla sin kapacitet som användare, innovatörer och skapare. |
| --- | --- |

G.

Sexism och könsstereotyper utgör ett allvarligt hinder för jämställdheten och ökar ytterligare könsskillnaderna inom den digitala sektorn, vilket gör det svårt för kvinnor att till fullo utveckla sin kapacitet som användare, innovatörer och skapare.

| H. | Det är inte enbart yrken inom IKT-sektorn som i allt större utsträckning kräver en viss grad av digitala färdigheter och digital kompetens, och denna trend kommer sannolikt att förstärkas i framtiden, så att fler digitala färdigheter krävs för de flesta yrken och lediga platser. |
| --- | --- |

H.

Det är inte enbart yrken inom IKT-sektorn som i allt större utsträckning kräver en viss grad av digitala färdigheter och digital kompetens, och denna trend kommer sannolikt att förstärkas i framtiden, så att fler digitala färdigheter krävs för de flesta yrken och lediga platser.

| I. | Med större digitala färdigheter och digital kompetens skapar man unika förutsättningar för att förbättra balansen mellan arbetsliv och privatliv genom att öka tillgången till utbildning och underlätta integrationen på arbetsmarknaden, inte bara för flickor och kvinnor utan också för personer med särskilda behov, såsom personer med funktionsnedsättning och människor som bor på landsbygden och i avlägsna områden långt ifrån tätbebyggda områden. Digitaliseringen av arbete kan medföra vissa problem som måste åtgärdas. Genom att få fler kvinnor att arbeta i IKT-sektorn, som är en av de mest välavlönade sektorerna, kan man bidra till att ge dem större ekonomiskt inflytande och självständighet, vilket leder till en minskning av det sammantagna lönegapet mellan kvinnor och män och en större ekonomisk självständighet för kvinnor. Endast omkring 16 % av de nära 8 miljoner som arbetar inom IKT i Europa är kvinnor. |
| --- | --- |

I.

Med större digitala färdigheter och digital kompetens skapar man unika förutsättningar för att förbättra balansen mellan arbetsliv och privatliv genom att öka tillgången till utbildning och underlätta integrationen på arbetsmarknaden, inte bara för flickor och kvinnor utan också för personer med särskilda behov, såsom personer med funktionsnedsättning och människor som bor på landsbygden och i avlägsna områden långt ifrån tätbebyggda områden. Digitaliseringen av arbete kan medföra vissa problem som måste åtgärdas. Genom att få fler kvinnor att arbeta i IKT-sektorn, som är en av de mest välavlönade sektorerna, kan man bidra till att ge dem större ekonomiskt inflytande och självständighet, vilket leder till en minskning av det sammantagna lönegapet mellan kvinnor och män och en större ekonomisk självständighet för kvinnor. Endast omkring 16 % av de nära 8 miljoner som arbetar inom IKT i Europa är kvinnor.

| J. | Digitaliseringen ger kvinnor nya möjligheter till företagande, bland annat genom småskaliga digitala företag som i många fall inte kräver något större startkapital, samt företag i den sociala ekonomin, som ökar den sociala delaktigheten. Kvinnligt digitalt företagande måste stödjas eftersom det är en av de snabbast växande och mest framgångsrika sektorerna i ekonomin som ger otaliga möjligheter till innovation och tillväxt, och kvinnor utgör endast 19 % av företagarna inom detta område. |
| --- | --- |

J.

Digitaliseringen ger kvinnor nya möjligheter till företagande, bland annat genom småskaliga digitala företag som i många fall inte kräver något större startkapital, samt företag i den sociala ekonomin, som ökar den sociala delaktigheten. Kvinnligt digitalt företagande måste stödjas eftersom det är en av de snabbast växande och mest framgångsrika sektorerna i ekonomin som ger otaliga möjligheter till innovation och tillväxt, och kvinnor utgör endast 19 % av företagarna inom detta område.

| K. | Om fler kvinnor kom in i IKT-sektorn skulle detta stimulera en marknad som räknar med att få brist på arbetskraft och där likvärdigt deltagande av kvinnor skulle höja EU:s BNP med omkring 9 miljarder euro per år. Kvinnor är fortfarande markant underrepresenterade inom studieprogram som leder till examen i IKT, där de utgör endast omkring 20 % av alla de som utexamineras inom detta område. Endast 3 % av alla universitetsutbildade kvinnor har en examen i IKT. Kvinnor har stora svårigheter att komma in i IKT-sektorn och stanna kvar där. Dagens mansdominerade arbetsmiljö inom IKT, med endast 30 % kvinnliga arbetstagare, bidrar till att många kvinnor väljer att lämna branschen bara några år efter avlagd universitetsexamen. Kvinnors deltagande på den digitala arbetsmarknaden sjunker med åldern: kvinnor under 30 år med en examen i IKT utgör 20 % av IKT-sektorn, jämfört med 15,4 % av kvinnor i åldern 31–45 år och 9 % av kvinnor äldre än 45 år. |
| --- | --- |

K.

Om fler kvinnor kom in i IKT-sektorn skulle detta stimulera en marknad som räknar med att få brist på arbetskraft och där likvärdigt deltagande av kvinnor skulle höja EU:s BNP med omkring 9 miljarder euro per år. Kvinnor är fortfarande markant underrepresenterade inom studieprogram som leder till examen i IKT, där de utgör endast omkring 20 % av alla de som utexamineras inom detta område. Endast 3 % av alla universitetsutbildade kvinnor har en examen i IKT. Kvinnor har stora svårigheter att komma in i IKT-sektorn och stanna kvar där. Dagens mansdominerade arbetsmiljö inom IKT, med endast 30 % kvinnliga arbetstagare, bidrar till att många kvinnor väljer att lämna branschen bara några år efter avlagd universitetsexamen. Kvinnors deltagande på den digitala arbetsmarknaden sjunker med åldern: kvinnor under 30 år med en examen i IKT utgör 20 % av IKT-sektorn, jämfört med 15,4 % av kvinnor i åldern 31–45 år och 9 % av kvinnor äldre än 45 år.

| L. | Enligt studien Women active in the ICT sector beräknar man att det 2020 kommer att fattas 900 000 arbetstagare inom IKT-sektorn i Europa. IKT-sektorn växer snabbt och skapar cirka 120 000 nya arbetstillfällen varje år. |
| --- | --- |

L.

Enligt studien Women active in the ICT sector beräknar man att det 2020 kommer att fattas 900 000 arbetstagare inom IKT-sektorn i Europa. IKT-sektorn växer snabbt och skapar cirka 120 000 nya arbetstillfällen varje år.

| M. | IKT-sektorn präglas av en särskilt hög grad av vertikal och horisontell segregering samt av en klyfta mellan kvinnors utbildningskvalifikationer och deras positioner i IKT-sektorn. Färre än 20 % av företagarna inom IKT är kvinnor. Flertalet kvinnor som arbetar med IKT (54 %) har lägre löner och mindre kvalificerade tjänster, och endast en liten minoritet av dem (8 %) har högkvalificerade programutvecklingstjänster. Kvinnorna är också underrepresenterade i beslutsfattandet inom denna bransch: endast 19,2 % av arbetstagarna i IKT har kvinnliga chefer, jämfört med 45,2 % av andra arbetstagare. |
| --- | --- |

M.

IKT-sektorn präglas av en särskilt hög grad av vertikal och horisontell segregering samt av en klyfta mellan kvinnors utbildningskvalifikationer och deras positioner i IKT-sektorn. Färre än 20 % av företagarna inom IKT är kvinnor. Flertalet kvinnor som arbetar med IKT (54 %) har lägre löner och mindre kvalificerade tjänster, och endast en liten minoritet av dem (8 %) har högkvalificerade programutvecklingstjänster. Kvinnorna är också underrepresenterade i beslutsfattandet inom denna bransch: endast 19,2 % av arbetstagarna i IKT har kvinnliga chefer, jämfört med 45,2 % av andra arbetstagare.

| N. | Kvinnor som är 55 år och äldre löper särskilt stor risk att bli arbetslösa och inaktiva på arbetsmarknaden. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden i EU för kvinnor i åldern 55–64 år är endast 49 %, jämfört med 62 % för män. Bristande kunskaper om IKT och digitala färdigheter späder ytterligare på risken. Om man förbättrar och investerar i den digitala kompetensen för kvinnor över 55 år ökar deras sysselsättningsmöjligheter och de får ett visst skydd mot utestängning från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

N.

Kvinnor som är 55 år och äldre löper särskilt stor risk att bli arbetslösa och inaktiva på arbetsmarknaden. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden i EU för kvinnor i åldern 55–64 år är endast 49 %, jämfört med 62 % för män. Bristande kunskaper om IKT och digitala färdigheter späder ytterligare på risken. Om man förbättrar och investerar i den digitala kompetensen för kvinnor över 55 år ökar deras sysselsättningsmöjligheter och de får ett visst skydd mot utestängning från arbetsmarknaden.

| O. | Enligt uppgifter från Eurostat för 2014 går fler kvinnor (42,3 %) än män (33,6 %) vidare till högre studier, men det finns fler kvinnor i humaniora än inom vetenskapliga områden. Endast 9,6 % av kvinnliga studenter i eftergymnasial utbildning studerar IKT-relaterade utbildningar, jämfört med 30,6 % av männen. Kvinnor fortsätter att vara mycket underrepresenterade i initiativ som den europeiska kodveckan, IKT för bättre utbildning, Startup Europe Leaders Club och den breda koalitionen för digitala arbetstillfällen, som är avsedda att ytterligare främja e-utbildning och e-färdigheter. |
| --- | --- |

O.

Enligt uppgifter från Eurostat för 2014 går fler kvinnor (42,3 %) än män (33,6 %) vidare till högre studier, men det finns fler kvinnor i humaniora än inom vetenskapliga områden. Endast 9,6 % av kvinnliga studenter i eftergymnasial utbildning studerar IKT-relaterade utbildningar, jämfört med 30,6 % av männen. Kvinnor fortsätter att vara mycket underrepresenterade i initiativ som den europeiska kodveckan, IKT för bättre utbildning, Startup Europe Leaders Club och den breda koalitionen för digitala arbetstillfällen, som är avsedda att ytterligare främja e-utbildning och e-färdigheter.

| P. | Det låga deltagandet från kvinnor och flickor i IKT-relaterad utbildning och senare i IKT-yrken beror på ett komplicerat samspel av könsstereotyper som inleds tidigt i livet och under skolgången och som fortsätter under yrkeslivet. |
| --- | --- |

P.

Det låga deltagandet från kvinnor och flickor i IKT-relaterad utbildning och senare i IKT-yrken beror på ett komplicerat samspel av könsstereotyper som inleds tidigt i livet och under skolgången och som fortsätter under yrkeslivet.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja och på ett bättre sätt rikta den digitala agendan och strategin för den digitala inre marknaden i syfte att ta itu med den allvarliga könsklyftan i IKT-sektorn och främja en fullständig integration av kvinnor i sektorn, särskilt i fråga om tekniska yrken och yrken inom telekommunikation, och att främja kvinnors och flickors utbildning i IKT och andra naturvetenskapliga, tekniska, ingenjörsvetenskapliga och matematiska (STEM) ämnen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar åtgärderna för att stödja kvinnors integrering och deltagande i informationssamhället i det strategiska engagemanget för jämställdhet 2016–2019. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra de åtgärder som syftar till att minska skillnaderna i lön, inkomster och pension mellan könen, och därmed bekämpa fattigdom bland kvinnor, och att premiera främjandet av anställning av kvinnor i IKT-sektorn, bekämpa könsstereotyper och främja jämställdhet på alla nivåer och i alla typer av utbildning, inbegripet i fråga om könsbetingade ämnesval och yrkesbanor, i linje med prioriteringarna i ramen för Utbildning 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i en anda av öppet samarbete inom den strategiska ramen för Utbildning 2020 hitta lösningar och utbyta bästa praxis om digital utbildning i tidig ålder, inbegripet digitala färdigheter och kodning, som är inkluderande för flickor, liksom, i senare utbildningsstadier, om program som syftar till att öka andelen kvinnor som beslutar sig för att studera och ta examen i STEM-ämnen, eftersom detta skulle göra det möjligt för kvinnor att få fullständig tillgång till elektroniska tjänster på samma villkor som män, och att dra nytta av de sysselsättningsmöjligheter för ingenjörer och it-specialister som förutspås. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utveckla, stödja och genomföra de åtgärder som förts fram av FN och dess organ, i synnerhet inom ramen för Pekingdeklarationen och handlingsprogrammet samt världstoppmötena om informationssamhället (WSIS), inbegripet i fråga om läroplaner, för att sträva efter att öka kvinnors inflytande i den digitala tidsåldern på europeisk och global nivå. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med löneskillnaderna mellan män och kvinnor i IKT-sektorn genom att framhålla affärsnyttan med mångfald och genom att skapa ytterligare och starkare incitament för både företagen och kvinnorna, till exempel genom att tillhandahålla förebilder, mentorsprogram och karriärmöjligheter, i syfte att lyfta fram kvinnorna. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja och vidta åtgärder för bland annat utvecklingen av online-innehåll som främjar jämställdheten, främjandet av tillgång till och användning av IKT som verktyg för att bekämpa könsdiskriminering i fråga om exempelvis könsrelaterat våld, och uppnåendet av balans mellan arbetsliv och privatliv. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar EU:s handlingsplan 2017–2019 för att åtgärda löneklyftan mellan könen (COM(2017)0678). Parlamentet betonar att man i större utsträckning behöver kontrollera tillämpningen av principen om lika lön för lika arbete för kvinnor och män, som är förankrad i fördraget om Europeiska unionen, och uppmanar kommissionen att genomföra de initiativ i åtgärd II i handlingsplanen som syftar till att locka fler kvinnor till STEM-yrken, vilket, enligt EIGE, skulle kunna leda till att löneskillnaderna mellan kvinnor och män utjämnas fram till 2050 på grund av den högre produktiviteten inom dessa yrken. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillgängliggöra medel och förbättra tillgången till befintliga medel för att främja och stödja kvinnliga företagare, särskilt i samband med den digital omvandlingen av industrin, för att underlätta för alla företag, oavsett storlek, verksamhetssektor och belägenhet i Europa, att dra fördel av digitala innovationer. Parlamentet betonar i detta avseende att knutpunkter för digital innovation, som är centrala för att underlätta den digitala omvandlingen, särskilt bör fokusera på kvinnliga företagare och nystartade företag som ägs av kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut och på ett övergripande sätt ta itu med skillnaderna mellan män och kvinnor i digitaliseringsprocessen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett livslångt lärande samt utbildningar som hjälper deltagarna att anpassa sig bättre eller att förbereda sig för ett eventuellt karriärbyte i enlighet med den växande efterfrågan på e-färdigheter i många olika sektorer, och att ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnor som är 55 år eller äldre, särskilt de som har omsorgsansvar, och kvinnor som har tagit en paus från yrkeslivet eller återvänder till arbetsplatsen, för att se till att de inte hamnar på efterkälken i den allt snabbare övergången till digitalisering och utestängs från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att internet är ett mycket effektivt medium för kampanjer, forum och synliggörande av kvinnliga förebilder, vilket skyndar på jämställdheten. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att främja kvinnors nätverk på internet, eftersom de representerar en bottom-up-strategi för ett ökat kvinnligt inflytande. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja inrättandet av nätverk bland det civila samhällets organisationer och mediebranschorganisationer för att göra det möjligt för kvinnor att aktivt delta och för att beakta deras särskilda behov i mediesektorn. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det civila samhället spelar en viktig roll i förvaltningen av internet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett konstruktivt sätt engagera sig i och stödja digitala organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar alla myndigheter och aktörer inom det civila samhället at stödja införandet och genomförandet av e-tjänster, digitala färdigheter och digitala arbetsformer som kan främja balansen mellan arbetsliv och privatliv i våra samhällen, och samtidigt se till att inte dubbla bördor läggs på kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastslå vilka möjligheter och utmaningar som digitaliseringen för med sig, även med avseende på arbetsvillkor, såsom osäkra anställningsformer och arbetsrelaterade psykiska hälsoproblem. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att jämställdhetsintegrering måste säkerställas inom utbildningsväsendet genom främjande både av digital kunskap och av kvinnors och flickors deltagande i IKT-utbildning genom att kodning, nya medier och teknik tas med i läroplanerna på alla stadier, samt i aktiviteter utanför schemat och informell och icke-formell utbildning, och i alla slags utbildningar, också för lärarkåren, så att klyftorna i fråga om digitala färdigheter kan minskas och avskaffas, och så att flickor och unga kvinnor uppmuntras att påbörja karriärer på vetenskapliga områden och i IKT. Parlamentet betonar att det behövs en kontinuerlig dialog med arbetsmarknadens parter för att klyftan mellan könen ska kunna övervinnas på detta område. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa åldersanpassad IKT-utbildning från en tidig ålder, särskilt för att inspirera flickor att utveckla ett intresse för och en begåvning på det digitala området. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att främja utbildningar i STEM-ämnen för flickor från en tidig ålder, eftersom flickor undviker dessa ämnen redan i ett tidigt skede av skolgången på grund av könsstereotyper kring dem och brist på förebilder, samt till följd av att aktiviteter och leksaker är könsuppdelade, vilket leder till att kvinnor blir underrepresenterade inom dessa ämnen på universitetet och, längre fram, i arbetslivet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att, särskilt genom kampanjer som informerar och väcker medvetande om dessa frågor, arbeta för ett ökat kvinnligt deltagande i verksamheter som schablonmässigt anses vara ”manliga”, som exempelvis digitalisering. Parlamentet understryker att det behövs kampanjer för ökad medvetenhet, utbildning och jämställdhetsintegrering för alla aktörer som är involverade i digitaliseringspolitiken. Parlamentet betonar att kvinnor i sektorer som inte är IKT-intensiva, men som inom en nära framtid kommer att kräva digitala färdigheter och digital kompetens, behöver hjälp med att skaffa sig e-färdigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna samt näringslivet att främja jämställdheten mellan kvinnor och män inom IKT genom att samla in könsuppdelade uppgifter om användningen av IKT, ta fram mål, indikatorer och riktmärken för att följa framstegen i kvinnors tillgång till IKT och främja exempel på bästa praxis bland IKT-företag. Parlamentet uppmanar EIGE att samla in uppgifter om hur digitala tjänster kan användas bättre för att gynna kvinnorna och jämställdheten. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att man måste kartlägga de utmaningar som följer av att IKT och internet används för att begå brott och hota, trakassera eller bruka våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar med kraft politiska beslutsfattare att ta itu med dessa frågor ordentligt, samt se till att det finns en ram som möjliggör för brottsbekämpande organ att på ett effektivt sätt ta itu med it-brottslighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att flickor skyddas mot reklam i den digitala miljön som kan uppmuntra till beteenden som är skadliga för deras hälsa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att bedriva kampanjer för att göra kvinnor mer medvetna om fördelarna med IKT liksom om dess risker, och för att tillhandahålla dem den utbildning och de kunskaper som de behöver för att skydda sig själva på internet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och organ, liksom medlemsstaterna och deras brottsbekämpande organ, att samarbeta och vidta konkreta åtgärder för samordning av insatserna för att motverka att IKT används för brott med anknytning till människohandel, nättrakasserier och nätstalkning, eftersom dessa brott ofta är gränsöverskridande och samordning på EU-nivå är nödvändig för att lagföra dem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sin straffrätt för att se till att nya former av digitalt våld definieras och erkänns. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Djupgående analys – Empowering women on the Internet, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning C – Medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, oktober 2015.

(2)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(3)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 18.

(4)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 120.

(5)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 56.

(6)  EUT C 66, 21.2.2018, s. 44.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/33

---

P8_TA(2018)0103

Genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, instrumentet för humanitärt bistånd och Europeiska utvecklingsfonden

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, instrumentet för humanitärt bistånd och Europeiska utvecklingsfonden (2017/2258(INI))

(2019/C 390/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 3.5 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3.5 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 208–211 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 208–211 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete, som antogs vid högnivåmötet om biståndseffektivitet i Busan 2011 och förnyades vid högnivåmötet i Nairobi 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete, som antogs vid högnivåmötet om biståndseffektivitet i Busan 2011 och förnyades vid högnivåmötet i Nairobi 2016,

| — | med beaktande av FN:s tredje världskonferens för katastrofriskreducering, som hölls i Sendai (Japan) den 14–18 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s tredje världskonferens för katastrofriskreducering, som hölls i Sendai (Japan) den 14–18 mars 2015,

| — | med beaktande av FN:s resolution med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York den 25 september 2015, och av de 17 mål för hållbar utveckling som ingår i den, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York den 25 september 2015, och av de 17 mål för hållbar utveckling som ingår i den,

| — | med beaktande av världstoppmötet om humanitära frågor som hölls den 23–24 maj 2016 i Istanbul, och överenskommelsen ”Grand Bargain”som nåddes av några av de största donatorerna och stödgivarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av världstoppmötet om humanitära frågor som hölls den 23–24 maj 2016 i Istanbul, och överenskommelsen ”Grand Bargain”som nåddes av några av de största donatorerna och stödgivarna,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (1) som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades den 25 juni 2005 och den 22 juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (1) som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades den 25 juni 2005 och den 22 juni 2010,

| — | med beaktande av rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om finansiering av Europeiska unionens bistånd inom den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 i enlighet med AVS–EU-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämplig (nedan kallat det interna avtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om finansiering av Europeiska unionens bistånd inom den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 i enlighet med AVS–EU-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämplig (nedan kallat det interna avtalet),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/322 av den 2 mars 2015 om genomförandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/322 av den 2 mars 2015 om genomförandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/323 av den 2 mars 2015 med budgetförordning för elfte Europeiska utvecklingsfonden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/323 av den 2 mars 2015 med budgetförordning för elfte Europeiska utvecklingsfonden (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (7),

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd 2007 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd 2007 (8),

| — | med beaktande av det nya europeiska samförståndet om utveckling av den 7 juni 2017 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya europeiska samförståndet om utveckling av den 7 juni 2017 (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017 om EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017 om EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om EU:s förvaltningsfond för Afrika: konsekvenser för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om EU:s förvaltningsfond för Afrika: konsekvenser för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2015 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2015 (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (13),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 18/2014 om EuropeAids system för utvärdering och resultatinriktad övervakning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 18/2014 om EuropeAids system för utvärdering och resultatinriktad övervakning,

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 15 december 2017Halvtidsöversyn av de externa finansieringsinstrumenten (COM(2017)0720), och tillhörande arbetsdokument, Evaluation of the Development Cooperation Instrument (SWD(2017)0600) och Evaluation of the 11th European Development Fund (SWD(2017)0601), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 15 december 2017Halvtidsöversyn av de externa finansieringsinstrumenten (COM(2017)0720), och tillhörande arbetsdokument, Evaluation of the Development Cooperation Instrument (SWD(2017)0600) och Evaluation of the 11th European Development Fund (SWD(2017)0601),

| — | med beaktande av den externa utvärderingen av elfte Europeiska utvecklingsfonden (slutrapport juni 2017), som beställts av kommissionen från en grupp externa uppdragstagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den externa utvärderingen av elfte Europeiska utvecklingsfonden (slutrapport juni 2017), som beställts av kommissionen från en grupp externa uppdragstagare,

| — | med beaktande av den externa utvärderingen av instrumentet för utvecklingssamarbete (slutrapport juni 2017), som beställts av kommissionen från en grupp externa uppdragstagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den externa utvärderingen av instrumentet för utvecklingssamarbete (slutrapport juni 2017), som beställts av kommissionen från en grupp externa uppdragstagare,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 februari 2018 med titeln En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 (COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 februari 2018 med titeln En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 (COM(2018)0098),

| — | med beaktande av Coherence report - Insights from the External Evaluation of the External Financing Instruments (Samlad rapport: lärdomar av de externa utvärderingarna av de externa finansieringsinstrumenten, slutrapport juni 2017), som beställts av kommissionen från en grupp externa uppdragstagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Coherence report - Insights from the External Evaluation of the External Financing Instruments (Samlad rapport: lärdomar av de externa utvärderingarna av de externa finansieringsinstrumenten, slutrapport juni 2017), som beställts av kommissionen från en grupp externa uppdragstagare,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A8-0118/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A8-0118/2018), och av följande skäl:

| A. | Sedan antagandet av de externa finansieringsinstrumenten har de politiska ramarna internationellt och på EU-nivå förändrats avsevärt i och med antagandet av viktiga instrument såsom Agenda 2030 för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar, Addis Abeba-handlingsplanen, en handlingsplan för Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030 och agendan för mänskligheten. EU har spelat en viktig roll i förhandlingarna om dessa instrument. |
| --- | --- |

A.

Sedan antagandet av de externa finansieringsinstrumenten har de politiska ramarna internationellt och på EU-nivå förändrats avsevärt i och med antagandet av viktiga instrument såsom Agenda 2030 för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar, Addis Abeba-handlingsplanen, en handlingsplan för Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030 och agendan för mänskligheten. EU har spelat en viktig roll i förhandlingarna om dessa instrument.

| B. | Lissabonfördraget, Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, tillsammans med det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd, det nya europeiska samförståndet om utveckling samt Busan-principerna för effektivt utvecklingssamarbete bestämmer EU:s strategi för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Dessutom har rådet antagit en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som bland annat rör utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

B.

Lissabonfördraget, Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, tillsammans med det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd, det nya europeiska samförståndet om utveckling samt Busan-principerna för effektivt utvecklingssamarbete bestämmer EU:s strategi för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Dessutom har rådet antagit en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som bland annat rör utvecklingssamarbete.

| C. | Enligt artikel 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd ska det humanitära biståndet tillhandahållas i enlighet med de humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende samt vägledas av en behovsbaserad strategi. Det humanitära biståndet får inte vara ett krishanteringsverktyg. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd ska det humanitära biståndet tillhandahållas i enlighet med de humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende samt vägledas av en behovsbaserad strategi. Det humanitära biståndet får inte vara ett krishanteringsverktyg.

| D. | Utvecklingspolitiken bör komplettera EU:s utrikespolitik och migrationshantering samtidigt som det säkerställs att utvecklingsfinansiering endast används för utvecklingsrelaterade mål och syften och inte för att täcka utgifter med anknytning till uppnåendet av vissa mål som t.ex. politik för gränskontroll eller migrationsbekämpning. |
| --- | --- |

D.

Utvecklingspolitiken bör komplettera EU:s utrikespolitik och migrationshantering samtidigt som det säkerställs att utvecklingsfinansiering endast används för utvecklingsrelaterade mål och syften och inte för att täcka utgifter med anknytning till uppnåendet av vissa mål som t.ex. politik för gränskontroll eller migrationsbekämpning.

| E. | Huvudsyftet med instrumentet för utvecklingssamarbete är att minska och, på lång sikt, utrota fattigdomen i utvecklingsländer som inte gynnas av finansiering inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden (EUF), det europeiska grannskapsinstrumentet eller instrumentet för stöd inför anslutningen, att tillhandahålla tematiskt stöd till organisationer i det civila samhället och lokala myndigheter i partnerländer på området utvecklingsrelaterade globala allmänna nyttigheter och utmaningar, samt att stödja det strategiska partnerskapet mellan Afrika och EU. instrumentet för utvecklingssamarbete är det geografiska huvudinstrumentet på området utvecklingssamarbete i EU:s budget, med anslag på 19,6 miljarder EUR för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

E.

Huvudsyftet med instrumentet för utvecklingssamarbete är att minska och, på lång sikt, utrota fattigdomen i utvecklingsländer som inte gynnas av finansiering inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden (EUF), det europeiska grannskapsinstrumentet eller instrumentet för stöd inför anslutningen, att tillhandahålla tematiskt stöd till organisationer i det civila samhället och lokala myndigheter i partnerländer på området utvecklingsrelaterade globala allmänna nyttigheter och utmaningar, samt att stödja det strategiska partnerskapet mellan Afrika och EU. instrumentet för utvecklingssamarbete är det geografiska huvudinstrumentet på området utvecklingssamarbete i EU:s budget, med anslag på 19,6 miljarder EUR för perioden 2014–2020.

| F. | Huvudsyftet med EUF är att minska och, på lång sikt, utrota fattigdomen i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsregionen (AVS) och uppnå hållbar utveckling i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). EUF är EU:s främsta instrument för utvecklingssamarbete, med 30,5 miljarder EUR som anslagits till elfte EUF för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

F.

Huvudsyftet med EUF är att minska och, på lång sikt, utrota fattigdomen i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsregionen (AVS) och uppnå hållbar utveckling i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). EUF är EU:s främsta instrument för utvecklingssamarbete, med 30,5 miljarder EUR som anslagits till elfte EUF för perioden 2014–2020.

| G. | Huvudsyftet med instrumentet för humanitärt bistånd är att tillhandahålla bistånd, hjälp och skydd till personer som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människan och liknande nödsituationer, och lägger fokus vid de mest sårbara offren oavsett nationalitet, religion, kön, ålder, etniskt ursprung eller politisk hemvist, och i enlighet med verkliga behov, internationella humanitära principer och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

G.

Huvudsyftet med instrumentet för humanitärt bistånd är att tillhandahålla bistånd, hjälp och skydd till personer som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människan och liknande nödsituationer, och lägger fokus vid de mest sårbara offren oavsett nationalitet, religion, kön, ålder, etniskt ursprung eller politisk hemvist, och i enlighet med verkliga behov, internationella humanitära principer och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd.

| H. | Instrumentet för humanitärt bistånd sträcker sig längre än kärnuppgiften, vilken är livräddningsinsatser, till att inbegripa hjälp till de som drabbats av mer långvariga kriser, kortvarigt arbete för återställande och återuppbyggnad, katastrofberedskap och hantering av följderna av demografiska förändringar. |
| --- | --- |

H.

Instrumentet för humanitärt bistånd sträcker sig längre än kärnuppgiften, vilken är livräddningsinsatser, till att inbegripa hjälp till de som drabbats av mer långvariga kriser, kortvarigt arbete för återställande och återuppbyggnad, katastrofberedskap och hantering av följderna av demografiska förändringar.

| I. | Effektivt utvecklingssamarbete kräver innovativa strategier som ger givarna möjlighet att agera snabbt när lokala situationer uppstår, samarbeta med lokala organisationer och stödja lokala företag och entreprenörer, i synnerhet i de fattigaste och mest instabila länderna. EU:s revisionssystem måste ge givarna flexibilitet att ta rimliga risker inom sådana projekt, vilket ökar EU:s förmåga att reagera snabbt och tillhandahålla effektivt bistånd. |
| --- | --- |

I.

Effektivt utvecklingssamarbete kräver innovativa strategier som ger givarna möjlighet att agera snabbt när lokala situationer uppstår, samarbeta med lokala organisationer och stödja lokala företag och entreprenörer, i synnerhet i de fattigaste och mest instabila länderna. EU:s revisionssystem måste ge givarna flexibilitet att ta rimliga risker inom sådana projekt, vilket ökar EU:s förmåga att reagera snabbt och tillhandahålla effektivt bistånd.

| J. | EU är en av världens största givare till utveckling och humanitärt bistånd. Genom detta stöd går EU i täten för insatserna att minska fattigdomen och främja globala och europeiska intressen och grundläggande värden. |
| --- | --- |

J.

EU är en av världens största givare till utveckling och humanitärt bistånd. Genom detta stöd går EU i täten för insatserna att minska fattigdomen och främja globala och europeiska intressen och grundläggande värden.

| K. | Toppmötet mellan Afrikanska unionen och EU som hölls i Abidjan den 29–30 november 2017 bekräftade viljan att upprätta ett verkligt, moderniserat, globaliserat och ambitiöst partnerskap som skapar de politiska och ekonomiska möjligheterna för verklig jämlikhet. |
| --- | --- |

K.

Toppmötet mellan Afrikanska unionen och EU som hölls i Abidjan den 29–30 november 2017 bekräftade viljan att upprätta ett verkligt, moderniserat, globaliserat och ambitiöst partnerskap som skapar de politiska och ekonomiska möjligheterna för verklig jämlikhet.

| L. | Det har skett en exponentiell ökning av antalet avtal om utvecklingssamarbete som slutits med tredjeländer, inbegripet Kina, Ryssland, Turkiet, Brasilien och Indien. |
| --- | --- |

L.

Det har skett en exponentiell ökning av antalet avtal om utvecklingssamarbete som slutits med tredjeländer, inbegripet Kina, Ryssland, Turkiet, Brasilien och Indien.

| M. | Återinförandet och utvidgningen av den så kallade munkavleregeln och nedskärningen av internationella medel till organisationer som tillhandahåller kvinnor och flickor tjänster rörande familjeplanering samt sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter är väldigt oroande. |
| --- | --- |

M.

Återinförandet och utvidgningen av den så kallade munkavleregeln och nedskärningen av internationella medel till organisationer som tillhandahåller kvinnor och flickor tjänster rörande familjeplanering samt sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter är väldigt oroande.

| N. | Regeringarna i tredjeländer har verkliga förväntningar när det gäller snabba insatser, effektivitet och hantering av det akuta behovet av att bevara solida partnerskap för utvecklingssamarbete. Det föreligger ett behov av att utveckla öppna och produktiva ekonomier i partnerländer samtidigt som man beaktar nya omständigheter och nya ekonomiska aktörer på den internationella arenan. |
| --- | --- |

N.

Regeringarna i tredjeländer har verkliga förväntningar när det gäller snabba insatser, effektivitet och hantering av det akuta behovet av att bevara solida partnerskap för utvecklingssamarbete. Det föreligger ett behov av att utveckla öppna och produktiva ekonomier i partnerländer samtidigt som man beaktar nya omständigheter och nya ekonomiska aktörer på den internationella arenan.

| O. | På grund av att Förenade kungariket inte kommer att delta efter 2020 kommer brexit att medföra en minskning av EU:s budget med mellan 12 % och 15 %. |
| --- | --- |

O.

På grund av att Förenade kungariket inte kommer att delta efter 2020 kommer brexit att medföra en minskning av EU:s budget med mellan 12 % och 15 %.

| P. | EUF:s och instrumentet för utvecklingssamarbetes utvärderingar bekräftar att det faktiskt är möjligt att använda de olika geografiska och tematiska instrumenten på ett sammanhängande sätt. |
| --- | --- |

P.

EUF:s och instrumentet för utvecklingssamarbetes utvärderingar bekräftar att det faktiskt är möjligt att använda de olika geografiska och tematiska instrumenten på ett sammanhängande sätt.

| Q. | I utvärderingen av elfte EUF fastslås att det föreligger ett verkligt hot om att EUF kommer att tvingas till att följa dagordningar som distanserar EUF från dess huvudsyfte vilket är fattigdomsbekämpning, vilket är svårt att förena med EUF:s grundläggande värden och kompromissar med vad EUF gör bra, och att synpunkter (med vissa anmärkningsvärda undantag, som t.ex. i Stillahavsregionen) från regeringar och [organisationer i det civila samhället], samråd till trots, sällan har beaktats vid programplaneringsval och att programplaneringen för elfte EUF således använde sig av en top-down-strategi för att tillämpa koncentrationsprincipen men på bekostnad av Cotonouavtalets centrala princip om partnerskap. |
| --- | --- |

Q.

I utvärderingen av elfte EUF fastslås att det föreligger ett verkligt hot om att EUF kommer att tvingas till att följa dagordningar som distanserar EUF från dess huvudsyfte vilket är fattigdomsbekämpning, vilket är svårt att förena med EUF:s grundläggande värden och kompromissar med vad EUF gör bra, och att synpunkter (med vissa anmärkningsvärda undantag, som t.ex. i Stillahavsregionen) från regeringar och [organisationer i det civila samhället], samråd till trots, sällan har beaktats vid programplaneringsval och att programplaneringen för elfte EUF således använde sig av en top-down-strategi för att tillämpa koncentrationsprincipen men på bekostnad av Cotonouavtalets centrala princip om partnerskap.

| R. | Enligt utvärderingen av elfte EUF hade i april 2017 närmare 500 miljoner EUR från EUF-reserven betalats ut till stöd för kommissionens generaldirektorat för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo), närmare 500 miljoner EUR hade anslagits till krisstöd till enskilda länder och 1,5 miljarder EUR hade betalats ut till Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. EUF bidrar även till den nya Europeiska fonden för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

R.

Enligt utvärderingen av elfte EUF hade i april 2017 närmare 500 miljoner EUR från EUF-reserven betalats ut till stöd för kommissionens generaldirektorat för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo), närmare 500 miljoner EUR hade anslagits till krisstöd till enskilda länder och 1,5 miljarder EUR hade betalats ut till Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. EUF bidrar även till den nya Europeiska fonden för hållbar utveckling.

| S. | I instrumentet för utvecklingssamarbetes utvärdering fastslås att instrumentet för utvecklingssamarbete fortsatt är relevant och ändamålsenligt, både när det antogs och i mitten av dess genomförande. Det ligger i stora drag i linje med nya policydokument (t.ex. det nya europeiska samförståndet om utveckling och Agenda 2030 för hållbar utveckling) även om genomförandet av vissa prioriteringar skulle kunna bli svårt i dess nuvarande format. |
| --- | --- |

S.

I instrumentet för utvecklingssamarbetes utvärdering fastslås att instrumentet för utvecklingssamarbete fortsatt är relevant och ändamålsenligt, både när det antogs och i mitten av dess genomförande. Det ligger i stora drag i linje med nya policydokument (t.ex. det nya europeiska samförståndet om utveckling och Agenda 2030 för hållbar utveckling) även om genomförandet av vissa prioriteringar skulle kunna bli svårt i dess nuvarande format.

| T. | När de externa finansieringsinstrumenten 2014–2020 antogs förespråkade parlamentet ett särskilt externt finansieringsinstrument avsatt för utvecklingssamarbete och efterlyste en avgränsning av utvecklingsfonderna om EUF skulle införlivas i budgeten. |
| --- | --- |

T.

När de externa finansieringsinstrumenten 2014–2020 antogs förespråkade parlamentet ett särskilt externt finansieringsinstrument avsatt för utvecklingssamarbete och efterlyste en avgränsning av utvecklingsfonderna om EUF skulle införlivas i budgeten.

| U. | Med hänvisning till Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika fastslås i EUF:s utvärdering att i jämförelse med EUF:s standardprojekt väcker den förkortade tiden för förberedelser och godkännande, EU:s indirekta deltagande i projektgenomförandet och det faktum att dessa projekt härrör från EU:s prioriterade frågor snarare än som ett svar på (partnerländernas) långsiktiga målsättningar, frågor om den sannolika effektiviteten och hållbarheten hos EU:s projekt (inom ramen för förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika) samt om EU:s förmåga att nära övervaka genomförandet av dessa. |
| --- | --- |

U.

Med hänvisning till Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika fastslås i EUF:s utvärdering att i jämförelse med EUF:s standardprojekt väcker den förkortade tiden för förberedelser och godkännande, EU:s indirekta deltagande i projektgenomförandet och det faktum att dessa projekt härrör från EU:s prioriterade frågor snarare än som ett svar på (partnerländernas) långsiktiga målsättningar, frågor om den sannolika effektiviteten och hållbarheten hos EU:s projekt (inom ramen för förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika) samt om EU:s förmåga att nära övervaka genomförandet av dessa.

| V. | Det finansiella flödet från unionen till länder som gynnas av finansiella instrument för utveckling är lägre än de överföringar som görs privat av diasporan från dessa länder som bor i Europa. |
| --- | --- |

V.

Det finansiella flödet från unionen till länder som gynnas av finansiella instrument för utveckling är lägre än de överföringar som görs privat av diasporan från dessa länder som bor i Europa.

| W. | Trots att den fredsbevarande resursen för Afrika i åratal mottagit flera miljarder EUR av EUF, och trots kommissionens stora oro rörande dess finansiella förvaltning, ingick den inte i EUF:s utvärdering. Den fredsbevarande resursen för Afrika har inte utvärderats sedan 2011. |
| --- | --- |

W.

Trots att den fredsbevarande resursen för Afrika i åratal mottagit flera miljarder EUR av EUF, och trots kommissionens stora oro rörande dess finansiella förvaltning, ingick den inte i EUF:s utvärdering. Den fredsbevarande resursen för Afrika har inte utvärderats sedan 2011.

| X. | Enligt deras respektive utvärderingar och kommissionens halvtidsöversyn av de externa finansieringsinstrumenten är det svårt att mäta den långsiktiga inverkan av att instrumentet för utvecklingssamarbete och EUF uppnår sina mål på grund av de svåra begränsningarna i fastställandet av lämpliga utvärderings- och övervakningssystem och i bedömningen av den roll som yttre faktorer spelar, och i spännvidden hos berörda länder och teman. Enligt utvärderarna mobiliserar blandfinansiering ytterligare resurser i endast 50 % av fallen. |
| --- | --- |

X.

Enligt deras respektive utvärderingar och kommissionens halvtidsöversyn av de externa finansieringsinstrumenten är det svårt att mäta den långsiktiga inverkan av att instrumentet för utvecklingssamarbete och EUF uppnår sina mål på grund av de svåra begränsningarna i fastställandet av lämpliga utvärderings- och övervakningssystem och i bedömningen av den roll som yttre faktorer spelar, och i spännvidden hos berörda länder och teman. Enligt utvärderarna mobiliserar blandfinansiering ytterligare resurser i endast 50 % av fallen.

| Y. | Parlamentet har ställts inför väldigt korta tidsfrister för granskningen av förslag till genomförandeåtgärder. Dessa tidsfrister beaktar inte de parlamentariska verksamheternas egenskaper i tillräcklig utsträckning. Tidvis har detta försvårats av att parlamentet fick sig tillskickat förslag till genomförandeåtgärder efter att tidsfristen löpt ut eller innan lediga perioder, vilket begränsade dess förmåga ännu mer att på lämpligt sätt utöva sin kontroll. |
| --- | --- |

Y.

Parlamentet har ställts inför väldigt korta tidsfrister för granskningen av förslag till genomförandeåtgärder. Dessa tidsfrister beaktar inte de parlamentariska verksamheternas egenskaper i tillräcklig utsträckning. Tidvis har detta försvårats av att parlamentet fick sig tillskickat förslag till genomförandeåtgärder efter att tidsfristen löpt ut eller innan lediga perioder, vilket begränsade dess förmåga ännu mer att på lämpligt sätt utöva sin kontroll.

| Z. | EU har erkänt vikten av partnerskap med det civila samhällets organisationer på området yttre förbindelser. Detta inbegriper deltagande av organisationer i det civila samhället vid programplanering för och genomförande av de externa finansieringsinstrumenten. |
| --- | --- |

Z.

EU har erkänt vikten av partnerskap med det civila samhällets organisationer på området yttre förbindelser. Detta inbegriper deltagande av organisationer i det civila samhället vid programplanering för och genomförande av de externa finansieringsinstrumenten.

Uppgifter och slutsatser från halvtidsöversynen av genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, EUF och instrumentet för humanitärt bistånd

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att de utvärderingar som genomfördes av instrumentet för utvecklingssamarbete, EUF och instrumentet för humanitärt bistånd visar att dessa instruments mål var mycket relevanta för de politiska prioriteringarna vid den tidpunkt de utformades och i allmänhet är ändamålsenliga och anpassade till värderingarna i och målen för hållbar utveckling. Parlamentet påpekar att det årliga finansieringsunderskottet för att uppnå målen för hållbar utveckling är 200 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att vissa länder där geografiska program för EUF och instrumentet för utvecklingssamarbete verkar ha gjort framsteg inom fattigdomsbekämpning och mänsklig och ekonomisk utveckling under de senaste tio åren, medan situationen i andra länder fortfarande är kritisk. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att instrumentet för utvecklingssamarbetes och EUF:s prioriteringar är anpassade till värderingarna i och målen för hållbar utveckling tack vare den avgörande roll som EU har spelat i antagandet av dessa och att detta faktum till stor del har underlättat för och förenklat halvtidsöversynen av dessa instrument. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att instrumentet för utvecklingssamarbete och EUF under de första årens genomförande har gjort det möjligt för EU att reagera på nya kriser och behov tack vare instrumentens omfattande mål. Parlamentet noterar dock att det ökande antalet kriser och uppkomsten av nya politiska prioriteringar har satt ekonomisk press på instrumentet för utvecklingssamarbete, EUF och instrumentet för humanitärt bistånd, ansträngt dessa instrument till bristningsgränsen och lett till beslutet att inrätta nya ad hoc-mekanismer som t.ex. förvaltningsfonder, som kringgärdas av allvarlig oro, nämligen över insyn, demokratisk ansvarsskyldighet och deras avskiljande från utvecklingsmålen. Parlamentet erinrar om den nyligen antagna Europeiska fonden för hållbar utveckling, som skapades för att ge en ytterligare hävstångseffekt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att den ökade inre samstämmigheten inom instrumentet för utvecklingssamarbete och EUF är tillfredsställande, i hög grad tack vare högkvalitativa bedömningar, harmoniserade beslutsprocesser och sektorsfokus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att det finns fall där budgetstödet fortfarande kritiseras för dess brist på lämplighet och effektivitet när det i själva verket är en form av stöd som motsvarar ett modernt samarbetskoncept som passar väldigt väl in med äkta utvecklingspartnerskap, möjliggör partnerländernas egenansvar och har fördelen att vara flexibelt och effektivt. Parlamentet efterlyser därför att åtgärder vidtas för att förstärka det politiska och institutionella partnerskap som främjar beviljandet av budgetstöd, samtidigt som det insisterar på effektiv ekonomisk styrning och respekt för demokratiska värderingar. Parlamentet påpekar att politiken för utvecklingssamarbete måste genomföras så att man beaktar de önskemål som utformats av de länder och befolkningar som är i behov av den, och att man garanterar deras deltagande i beslutsprocessen och ser till att de tar sitt ansvar för en öppen och effektiv tillämpning av utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att ett stort antal länder har blivit högre medelinkomstländer vilket har lett till att de har avancerat från bilateralt samarbete inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete, eller erhåller minskade bilaterala samarbetsbidrag inom ramen för EUF, eftersom utvecklingsbistånd i kombination med framgångsrik nationell politik kan leda till positiva resultat. Parlamentet erinrar om att fattigdom och utveckling är flerdimensionellt och att det är otillräckligt att behålla BNP som unik indikator för utveckling. Parlamentet noterar även att eftersom flertalet av världens fattigaste människor bor i medelinkomstländer, där ojämlikhet kvarstår, skulle ett indragande av bistånd till medelinkomstländer på ett abrupt sätt kunna undergräva uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet insisterar därför på behovet av att fortsätta att stödja dessa länder i denna sköra etapp av deras väg mot ökad utveckling. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa att utvecklingsbiståndet används i enlighet med dess ursprungliga syfte, med vederbörligt beaktande av principer för bistånd och utvecklingseffektivitet. Parlamentet upprepar att EU:s utvecklingsbistånd bör anpassas efter partnerländernas planer och behov. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att EU:s kortsiktiga inhemska intressen (rörande säkerhet eller migration) driver dess utvecklingsagenda och att principerna för bistånd och utvecklingseffektivitet bör respekteras fullt ut och tillämpas på alla former av utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har dragit slutsatsen att samstämmighet bland instrumenten skulle kunna förbättras genom integrering. Parlamentet betonar att ingen hänvisning gjorts till en sådan insikt i någon av de olika utvärderingarna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker oro över utvärderarnas resultat avseende avsaknaden av övervaknings- och utvärderingssystem, vilket gör det svårt att mäta resultaten. Parlamentet betonar å andra sidan de många positiva resultaten med anknytning till EU:s utvecklingspolitik av revisioner som utförts av revisionsrätten. Parlamentet erinrar de observationer som revisionsrätten gjort i sin särskilda rapport nr 18/2014 om EuropeAids system för utvärdering och resultatinriktad övervakning. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja detta tillfälle till att ytterligare förbättra sitt ramsystem för resultat i enlighet med de rekommendationer som lämnats av revisionsrätten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är förvånat över skillnaden mellan resultaten av utvärderingen och de slutsatser som kommissionen drog i sin halvtidsöversyn. Parlamentet beklagar att det allvarliga problemet med instrumentens avsaknad av partnerskap och risken med att flytta fokus från fattigdomsbekämpning inte tas upp över huvud taget i kommissionens slutsatser trots att detta är en central del av utvärderingen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker oro över bristen på eller den begränsade karaktären hos de tillgängliga uppgifterna. Parlamentet noterar att frånvaron av ett övervaknings- och utvärderingssystem utöver millennieutvecklingsmålen och målen för hållbar utveckling gör det omöjligt att på ett precist sätt mäta förändringar, exempelvis med avseende på instrumentets flexibilitet eller enhetlighet med andra instrument. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar dessutom att frånvaron av ett kapitel om finansiering som uttryckligen utformats för att uppmuntra till politisk debatt, med särskild hänvisning till stöd till politiska partier, inte bidrar till att uppnå mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser förbättringar av rapporteringen genom automatisk framtagning av statistik och indikatorer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte tagit tillvara på den möjlighet som halvtidsöversynen ger att anpassa sin politik till de krav som fastställs i det nya europeiska samförståndet om utveckling om stöd till småskaligt och hållbart agroekologiskt jordbruk. Parlamentet noterar att de föreslagna åtgärderna tvärtom inbegriper ännu mer stöd till storskaligt jordbruk och storskaliga jordbruksföretag.
  Instrumentet för utvecklingssamarbete |
| --- | --- |

16.

Instrumentet för utvecklingssamarbete

| 17. | Europaparlamentet betonar att betydelsen av instrumentet för utvecklingssamarbete framför allt ligger i dess flexibilitet att kunna reagera på oförutsedda händelser såsom valet av programplanerings- och genomförandemetoder och i omfördelning av anslagen inom och mellan instrumenten och användningen av reservfonder. Parlamentet understryker att flexibiliteten inom den fleråriga programplaneringen även har gjort det möjligt att anpassa programplaneringsperiodens längd till situationen på plats, att snabbt omfördela finansieringen i händelse av stora förändringar samt att vidta särskilda åtgärder. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att den strategiska relevansen av det tematiska programmet i instrumentet för utvecklingssamarbete understryks i utvärderingarna, särskilt dess kapacitet att främja globala åtgärder avseende allmänna nyttigheter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar att den förenkling, harmonisering och de breddade genomförandeformer som införts i förordning (EU) nr 236/2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder, och som har gjort instrumentet för utvecklingssamarbete effektivare, är tillfredsställande. Parlamentet betonar att förordning (EU) nr 233/2014 om upprättandet av finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete inte innehåller några utförliga uppgifter om ett övervaknings- och utvärderingssystem för mätning av instrumentets resultat. Parlamentet uttrycker extrem oro över att genomförandet av förfaranden, varav några härstammar från budgetförordningen, fortfarande uppfattas som långdraget och betungande, vilket undergräver förtroendet för EU och ökar attraktiviteten för strategier som genomförts av vissa länder som betraktas som mycket mindre beroende av formaliteter och villkor. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att några av dessa förfaranden härstammar från budgetförordningen och inte från de externa finansieringsinstrumenten, medan andra krav baseras på tillämpningen av grundläggande principer för utvecklingssamarbete, som t.ex. partnerskap och ägarskap. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att kommissionens arbetsdokument visar att de belopp som utbetalas är relativt låga i jämförelse med anslagna belopp. Parlamentet betonar att detta är ett stort problem när det gäller ”konkurrens”om utvecklingsbistånd. Parlamentet efterlyser därför bättre kommunikation om finansieringsalternativ för att säkerställa att EU:s partner är informerade. Parlamentet efterlyser att utbildning om hur man sammanställer EU-ärenden ska hållas för lokala intressenter, inbegripet offentliganställda, för att säkerställa att de har de bästa förutsättningarna att uppfylla kriterierna och därmed ökar deras chanser att lämna in framgångsrika projektansökningar. Parlamentet noterar att sådan utbildning även skulle kunna inriktas mot att förbättra svaren på infordringar från andra internationella organisationer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet ser med oro på att halvtidsutvärderingen av instrumentet för utvecklingssamarbetet pekar mot en uppfattat bristande överensstämmelse med kravet att fördela minst 20 % av stödet via instrumentet för utvecklingssamarbete till sådana grundläggande sociala tjänster som hälso- och sjukvård samt till högstadie- och gymnasieutbildning och andra sociala tjänster, när dessa behov är grundläggande för dessa länders utveckling. Parlamentet ser även med oro på det otillräckliga stöd som ges till nationella hälso- och sjukvårdssystem samt på avsaknaden av uppgifter om de resultat som uppnåtts med avseende på finansiering av utbildning. Parlamentet upprepar åtagandet som gjordes inom ramen för det nya europeiska samförståndet om utveckling att anslå åtminstone 20 % av EU:s offentliga utvecklingsbistånd (ODA) till social delaktighet och mänsklig utveckling. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att målen och resultaten för det tematiska programmet för civilsamhällets organisationer och lokala myndigheter är tillfredsställande och att det ska behållas i kommande instrument. Parlamentet är emellertid djupt oroat över det krympande utrymmet för civilsamhällets organisationer och lokala myndigheter i programmens programplanerings- och genomförandefaser och efterlyser en förstärkt roll för dessa organ, inbegripet i egenskap av tjänsteleverantörer, samt mer skräddarsydda metoder för samarbete och en mer strategisk approach. Parlamentet understryker att dessa länders utveckling endast kan uppnås fullt ut genom samarbete med legitima lokala myndigheter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra politik som uppmuntrar den afrikanska diasporan att delta i egenskap av viktiga utvecklingsaktörer.
  EUF |
| --- | --- |

23.

EUF

| 24. | Europaparlamentet noterar att EUF har spelat en betydande roll för att utrota fattigdom och att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet noterar dock att tecknen på framsteg är svagare på regional nivå och att EUF inte konsekvent har skapat starka synergier och enhetlighet mellan sina nationella, regionala och AVS-interna samarbetsprogram. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att halvtidsöversynen inte omfattade den fredsbevarande resursen för Afrika, som inte har utvärderats ordentligt på åratal. Parlamentet anser att evidensbaserat beslutsfattande är av största vikt i en tid där mer och mer politisk tonvikt läggs på sambandet mellan säkerhet och utveckling. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att EUF har visat sig vara ändamålsenligt i en snabbföränderlig miljö tack vare en reducerad planeringscykel, effektiviserade förfaranden och förbättrad budgetförvaltning. Parlamentet noterar dock att den fortfarande inte har anpassats helt till ett nytt sammanhang och att förfarandena fortsätter att vara en aning stela och betungande. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att de mycket olika behoven och karaktärerna hos grupperna av AVS-länder och utomeuropeiska länder och territorier som omfattas av EUF väcker frågor om den enhetliga modell som är kännetecknande för valet av förfaranden och metoder och ytterst om det territoriella tillämpningsområdet för EUF. Parlamentet erinrar om behovet av ett nytt och verkligt partnerskap mellan likar, med huvudfokus på de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar att EUF har haft svårt att hantera ett ökande antal politiska krav, såsom säkerhet och migration, vilket är svårt att förena med EUF:s grundläggande värden och principerna för EU:s utvecklings- och samarbetspolitik, nämligen fattigdomsutrotning.
  Instrumentet för humanitärt bistånd |
| --- | --- |

28.

Instrumentet för humanitärt bistånd

| 29. | Europaparlamentet anser att det är tillfredsställande att instrumentet för humanitärt bistånd har nått sitt mål att tillhandahålla bistånd i nödsituationer på grundval av full respekt för internationell rätt, samtidigt som det säkerställs att humanitärt bistånd inte används i politiska syften och att principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende respekteras. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet noterar att antalet humanitära kriser och katastrofer som instrumentet för humanitärt bistånd hanterar har ökat avsevärt under de senaste åren, vilket har lett till att reserven för katastrofbistånd har utnyttjats fullt ut och ytterligare medel behöver användas, och att det inte är troligt att denna situation kommer att förbättras på kort till medellång sikt med tanke på det ökande antalet krissituationer som drabbar många områden över hela världen. Parlamentet noterar att detta tyder på att reserven för katastrofbistånd behöver utökas väsentligt och att alla tillgängliga resurser behöver användas på ett snabbare och mer flexibelt sätt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att människor och samhällen även i fortsättningen bör vara de centrala målen och parterna i instrumentet för humanitärt bistånd och att en flexibel, samordnad och kontextspecifik strategi som beaktar åsikter från lokala förvaltningar och myndigheter samt lokala samhällen, religiösa utvecklingsorienterade organisationer och civilsamhällets aktörer bör antas under alla omständigheter. Parlamentet understryker att många av dessa organisationer, inbegripet diasporaorganisationer som är baserade i Europa, utför värdefullt arbete i flera kritiska områden och kan skänka mervärde till det humanitära biståndet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet erinrar om att osäkra aborter, enligt Världshälsoorganisationen, är en av de fem främsta orsakerna till mödradödlighet. Parlamentet erinrar om den internationellt erkända rätten till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för offer för sexuellt våld och människor i konflikter. |
| --- | --- |

32.

Rekommendationer för den återstående genomförandeperioden

| 33. | Europaparlamentet betonar att instrumentet för utvecklingssamarbete, EUF och instrumentet för humanitärt bistånd bör genomföras mot bakgrund av de nya politiska ramarna internationellt och på EU-nivå, såsom Agenda 2030 för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar, Addis Abeba-handlingsplanen och agendan för mänskligheten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet erinrar om att målen för hållbar utveckling måste uppnås världen över genom gemensamma insatser av och partnerskap mellan alla internationella aktörer, inbegripet utvecklingsländer och utvecklade länder samt internationella organisationer. Parlamentet betonar att detta, på EU-nivå, kräver inre och yttre politik som utformas och genomförs på ett gemensamt, enhetligt och samordnat sätt, i enlighet med principerna för konsekvent politik för utveckling. Europaparlamentet anser att konsekvent politik för utveckling måste vara en central faktor i utformningen och genomförandet av de externa finansieringsinstrumenten och vid antagandet av övriga politikområden och instrument i EU på grund av sambandet mellan EU:s interna och externa politikområden. Parlamentet anser dock att den övergripande enhetligheten mellan instrument bör förbättras ytterligare, i synnerhet genom att förbättra enhetligheten och samordningen mellan geografiska och tematiska program och genom att åstadkomma ökad samordning och komplementaritet med annan EU-politik. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet ser med oro på att högre medelinkomstländer har avancerat från EUF och att instrumentet för utvecklingssamarbete kan stå inför ett finansieringsunderskott som försätter dem i en sårbar situation. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga konsekvenserna, att överväga åtgärder för att förhindra negativa effekter och att underlätta för högre medelinkomstländers tillgång till externa finansieringsinstrument som anpassats särskilt efter deras behov, i särskilt syfte att trappa upp ansträngningarna för att förbättra god samhällsstyrning genom att bekämpa korruption, skattebedrägeri och strafflöshet, säkerställa respekt för rättsstatsprincipen och hålla fria och rättvisa val, säkerställa lika tillgång till rättslig prövning samt åtgärda institutionella svagheter. Parlamentet välkomnar det arbete som utförts av EUROsociAL på detta område. Parlamentet betonar dock behovet av att prioritera tilldelningen av bidrag till de minst utvecklade länderna som riskerar instabilitet, står inför betydande strukturella hinder för hållbar utveckling och därför är starkt beroende av internationell offentlig finansiering. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att de externa finansieringsinstrumenten bör fortsätta att direkt stödja både EU och lokala organisationer i det civila samhället, lokalsamhällen, lokala och regionala förvaltningar och lokala myndigheter i partnerländer och deras partnerskap med europeiska lokala och regionala förvaltningar, och systematiskt underlätta för deras aktiva deltagande i dialoger med flera intressenter om EU:s politik och om alla programplaneringsförfaranden som omfattar alla instrument. Parlamentet anser dessutom att EU bör främja rollen för civilsamhällets organisationer som övervakningsorgan både inom och utanför EU samt stödja decentraliseringsreformer i partnerländer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens avsikt att fördjupa och konsolidera pågående arbete med att bygga upp partnerskap och skapa dialog med det civila samhället som arbetar med utveckling och att förstärka deltagandet i dialoger och involvering av nätverk av organisationer i det civila samhället inom EU:s beslutsfattande och processer. Parlamentet erinrar om att EU bör stödja befästandet av demokratin genom att fastställa mekanismer till stöd för verksamheterna som bedrivs av organisationer i tredjeländer, för att på så vis bidra till stabilisering och förbättring av institutionella standarder för förvaltning av kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet bekräftar sin beslutsamhet att övervaka fullgörandet av EU:s åtaganden att tillhandahålla fortsatt stöd till mänsklig utveckling för att förbättra människors liv i linje med målen för hållbar utveckling. Parlamentet anser, när det gäller instrumentet för utvecklingssamarbete, att detta resulterar i behovet att anslå minst 20 % av stödet till grundläggande sociala tjänster, med fokus på hälso- och sjukvård och utbildning, samt till högstadie- och gymnasieutbildning. Parlamentet uttrycker därför oro över att kommissionen, i en tid när tvivel råder över uppnåendet av 20 %-målet när det gäller mänsklig utveckling, flyttar medel från mänsklig utveckling till investeringar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser strikt tillämpning av villkoren som gör det möjligt att använda budgetstöd på ett effektivt sätt och en mer systematisk övervakning av denna stödform i partnerländer för att öka ansvarsskyldigheten, öppenheten och biståndets effektivitet samt anpassning av budgetstödet till dess mål. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet varnar för missbruk av förvaltningsfonder, som hotar de särskilda egenskaperna hos EU:s politik för samarbetsutveckling. Parlamentet insisterar på att de endast bör användas när deras mervärde i jämförelse med andra stödformer garanteras, i synnerhet i nödsituationer, och att användningen av dem alltid bör ligga helt i linje med principerna om biståndseffektivitet och utvecklingspolitikens huvudmål: fattigdomsutrotning. Parlamentet ser med oro på att bidragen från medlemsstaterna och andra givare till förvaltningsfonder inte har uppfyllt förväntningarna med negativa konsekvenser för deras effektivitet. Parlamentet erinrar om behovet av parlamentarisk granskning av dessa fonder. Parlamentet uttrycker djup oro över resultaten av EUF:s utvärdering av effektiviteten hos Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionen bör säkerställa öppenhet när förvaltningsfonder används, bl.a. genom att förse parlamentet med regelbundna informationsuppdateringar och säkerställa dess korrekta deltagande i relevanta styrningsstrukturer, i enlighet med tillämplig EU-lagstiftning. Parlamentet erinrar vidare om att förvaltningsfonder måste tillämpa samtliga principer för utvecklingseffektivitet, bör vara samstämmiga med långsiktiga utvecklingsprioriteringar, principer och värderingar, landsstrategier på nationell nivå och på EU-nivå samt andra relevanta instrument och program, och att en övervakningsrapport som bedömer denna anpassning bör offentliggöras två gånger om året. Parlamentet erinrar, för detta ändamål, om att syftet med Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika är att ta itu med grundorsakerna till migration genom att främja motståndskraft, ekonomiska möjligheter, lika möjligheter, säkerhet och utveckling. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet erinrar om att budgeten för EU:s yttre åtgärder konstant har utnyttjats och förstärkts, vilket har förbrukat samtliga tillgängliga marginaler för att hantera det ökade antalet kriser. Parlamentet anser att de externa finansieringsinstrumenten, mot bakgrund av flera kriser och osäkerhet, behöver ha tillräcklig flexibilitet för att snabbt kunna anpassas till nya prioriteringar och oförutsedda händelser, och snabbt kunna omsättas i praktiska åtgärder. Parlamentet rekommenderar därför en smart användning av de externa finansieringsinstrumentens reserv eller de outnyttjade medlen, mer flexibilitet i den fleråriga programplaneringen, en lämplig kombination av finansieringsmodeller och förenklingar på genomförandenivån. Parlamentet betonar dock att ökad flexibilitet inte bör åstadkommas på bekostnad av biståndets effektivitet och förutsägbarhet, långsiktiga geografiska och tematiska prioriteringar, eller åtaganden att upprätthålla reformer i partnerländer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra instrumentet för humanitärt bistånd på ett sätt som är förenligt med de humanitära principerna, de åtaganden som ingåtts i Grand Bargain vid världstoppmötet om humanitära frågor samt med slutsatserna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 15/2016 (14). Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att öka öppenheten i den strategiska programplaneringen och urvalsförfarandet för finansiering, ägna tillbörlig uppmärksamhet åt åtgärdernas kostnadseffektivitet, utan att äventyra målen för humanitärt bistånd och viljan att hjälpa de som är mest sårbara och samtidigt bibehålla kapaciteten att upprätthålla de humanitära kraven genom att nå ut till de som är mest sårbara och verka där behoven är mest trängande, förbättra övervakningen under genomförandet, fördela mer medel till nationella och lokala mottagare, minska byråkratin genom harmoniserade rapporteringskrav, och fatta beslut i ett flerårigt perspektiv om strategi, programplanering och finansiering för att säkerställa större förutsebarhet, flexibilitet, snabbhet och kontinuitet i humanitära insatser. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet insisterar på att humanitärt bistånd bör fortsätta att tilldelas befolkningsgrupper i krisområden och att humanitära aktörer bör ha fri tillgång till de drabbade i konfliktområden och instabila länder så att de kan bedriva sina verksamheter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att instrumentet för humanitärt bistånd, tillsammans med och som komplement till instrumentet för utvecklingssamarbete och EUF samt mot bakgrund av sambandet mellan utveckling och det humanitära, förutom omedelbara insatser vid humanitära kriser bygger upp motståndskraft mot framtida kriser genom att främja strategier och strukturer för tidig varning och förebyggande, erbjuder mer långsiktiga utvecklingsfördelar i enlighet med behovet av att koppla samman katastrofbistånd, återuppbyggnad och utveckling, och behåller fokus på glömda kriser med full respekt för principen om att inte lämna någon på efterkälken. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar att komplementaritet mellan utvecklingsinstrument och instrumentet för humanitärt bistånd måste förbättras, i synnerhet i sammanhanget för sambandet mellan utveckling och det humanitära, den nya strategin för resiliens och EU:s åtagande för katastrofriskreducering och katastrofberedskap, utan att undergräva deras respektive mål och mandat. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet erinrar om att utveckling kompletterar det humanitära biståndet i syfte att förhindra chocker och kriser. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att det humanitära biståndets särskilda karaktär måste erkännas i EU:s budget, vilket innebär att reserven för katastrofbistånd måste säkerställas som ett flexibelt instrument för att reagera på nya kriser med tillräckliga medel. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att EU:s delegationer i högre utsträckning bör delta i val som görs avseende programplanering för utvecklingssamarbete inom de olika externa finansieringsinstrument de förvaltar. Parlamentet anser att detta även skulle möjliggöra förbättrad komplementaritet och förbättrade synergier, samt ökad anpassning till behov och partnerländers ägarskap. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet insisterar på tillräcklig bemanning vid kommissionens och Europeiska utrikestjänstens huvudkontor och i EU:s delegationer, både i fråga om antal och expertis på området för utveckling och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uttrycker missnöje över den väldigt korta tidsfristen för parlamentets granskning av förslagen till genomförandeåtgärder inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att justera arbetsordningen för kommittén för instrumentet för utvecklingssamarbete och kommittén för humanitärt bistånd senast i december 2018 så att parlamentet och rådet får mer tid att utöva sina kontroller på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att öka och förbättra givarsamordningen genom gemensam programplanering och gemensamt genomförande med andra medlemsstater och givare, anpassat till partnerländernas nationella utvecklingsprogram, under ledarskap och samordnat av EU:s delegationer. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet efterlyser att parlamentet ökar sin politiska granskning av programplaneringsdokumenten för elfte EUF som ett sätt att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

52.

Rekommendationer för utformningen av instrumentet för utvecklingssamarbete och EUF efter 2020 och för det framtida genomförandet av instrumentet för humanitärt bistånd

| 53. | Europaparlamentet erinrar om att autonomin hos EU:s politik för utveckling och humanitärt bistånd som bygger på särskilda rättsliga grunder enligt EU-fördragen och där särskilda värden och mål fastställs, inte bör underordnas EU:s geopolitiska strategi, och alltid bör anpassas efter principerna om utvecklingseffektivitet och, för det humanitära biståndet, principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att det är absolut nödvändigt att bibehålla separata instrument för utveckling och humanitärt bistånd som respekterar viktiga utvecklingsprinciper mot bakgrund av resultaten av EUF:s och instrumentet för utvecklingssamarbetes utvärderingar avseende avsaknaden av partnerskap och hotet mot det centrala målet fattigdomsbekämpning inom den nya ramen för skiftande politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påminner om att EUF, instrumentet för utvecklingssamarbete och instrumentet för humanitärt bistånd kännetecknas av ett positivt budgetgenomförande och är viktiga för att visa internationell solidaritet, samtidigt som de bidrar till EU:s trovärdighet på den internationella arenan. Parlamentet anser att, oberoende av eventuella strukturförändringar eller sammanslagningar med avseende på dessa instrument, inbegripet det eventuella införlivandet av EUF i budgeten, de sammanlagda anslagen för nästa fleråriga budgetram bör utökas, samtidigt som ODA-kriterierna inte får urholkas, och att den framtida uppbyggnaden av de externa finansieringsinstrumenten bör omfatta en mer insynsvänlig integrering av förvaltningsfonder och instrument som vägleds av de centrala principerna om demokratiskt ansvarstagande och utvecklingseffektivitet samt en eventuell fortsättning av den externa investeringsplanen, utgående från en utvärdering som visar dess utvecklingsmässiga mervärde och inverkan på de mänskliga rättigheterna samt den sociala och miljörelaterade inverkan. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken att sluta ett interinstitutionellt avtal med parlamentet om öppenhet, ansvarsskyldighet och parlamentarisk granskning på grundval av de politiska principer som fastställs i det nya europeiska samförståndet om utveckling, med tanke på de förändrade stödformerna från direkta bidrag till förvaltningsfonder och blandad finansiering, inbegripet genom Europeiska fonden för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar den positiva bild som det internationella samfundet har av EU som en global samarbetsaktör, som likväl riskerar att fläckas av byråkrati och förseningar. Parlamentet anser att detta bidrar till EU:s mjuka makt i internationella förbindelser vilket kräver en stark och oberoende utvecklingspolitik efter 2020 med differentierade utvecklingsinstrument. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar att minskningen och, på lång sikt, utrotningen av fattigdom tillsammans med genomförande av målen för hållbar utveckling och Parisavtalet och skydd av de globala gemensamma tillgångarna bör utgöra huvudmålen för EU:s utvecklingspolitik och för dess utvecklingsinstrument med särskild uppmärksamhet på de som är i störst fara. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar att utformningen av instrumentet för utvecklingssamarbete och EUF och genomförandet av instrumentet för humanitärt bistånd efter 2020 måste anpassas till EU:s internationella åtaganden, inbegripet Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, Parisavtalet, och EU:s politiska ram, inbegripet det nya Europeiska samförståndet om utveckling, den nya globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet anser att utformningen av de nya externa finansieringsinstrumenten bör beakta den bevisat goda funktionen hos de nuvarande externa finansieringsinstrumenten, rätten till ODA och behovet av att leva upp till målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet anser att Agenda 2030 för hållbar utveckling och den globala dimensionen hos många mål för hållbar utveckling kräver ett nytt politiskt förhållningssätt varigenom alla politiska aktörer, från såväl utvecklingsländer som utvecklade länder, måste arbeta för att uppnå målen för hållbar utveckling genom enhetlig och samordnad inre och yttre politik, och anser att de nya externa finansieringsinstrumenten efter 2020 och det nya Europeiska samförståndet om utveckling kommer att vara avgörande för detta. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet är övertygat om vikten av att främja en strategi för utveckling som grundar sig på mänskliga rättigheter och principer, och därigenom bidrar till demokratiska principer, grundläggande värderingar och mänskliga rättigheter världen över. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att på lämpligt sätt kombinera stöd inom ramen för de externa finansieringsinstrumenten och politisk dialog, både bilateralt och inom ramen för regionala och globala organisationer, i syfte att främja dessa principer, värderingar och rättigheter. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet anser det vara synnerligen viktigt att på ett övergripande och sektorsövergripande sätt inkludera miljöskydd och de möjligheter som miljöpolitiken erbjuder inom all utvecklingspolitik. Parlamentet beklagar de otillräckliga framsteg som gjorts när det gäller integreringen av demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Parlamentet kräver också att åtagandena i Parisavtalet till fullo återspeglas i framtida instrument och program, åtföljda av lämplig övervakning, och anser därför att kampen mot klimatförändringarna bör spela en allt viktigare roll inom ramen för utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att genomföra en genomgång av tillvaratagna erfarenheter i syfte att fastställa bristerna i, och förbättra, samordningen av EU:s externa finansieringsinstrument med andra internationella institutioners finansieringsinstrument för att på så vis skapa synergier och maximera finansieringsinstrumentens inverkan i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka de nuvarande nivåerna på EU:s offentliga utvecklingsbistånd i den framtida utformningen av de externa finansieringsinstrumenten efter 2020 och att utveckla en tydlig tidslinje för att göra det möjligt för EU att leva upp till sitt kollektiva åtagande att ge 0,7 % av sitt BNI till offentligt utvecklingsstöd och anslå 0,2 % av offentligt utvecklingsstöd/BNI till de minst utvecklade länderna. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens nyliga meddelande om den nya fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner medlemsstaterna om behovet av att respektera deras åtagande att bidra med 0,7 % av sitt BNI i ODA. Parlamentet erinrar om behovet av att genomföra rekommendationerna som lämnats av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings kommitté för utvecklingsbistånd om att nå en genomsnittlig gåvoandel på 86 % av det totala ODA. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet anser att det, utan att det påverkar ökad flexibilitet och/eller ökade reserver, i utformningen av externa finansieringsinstrument efter 2020 även fortsättningsvis bör fastställas en blandning av både geografiska och tematiska fleråriga program som möjliggör utvecklingsinsatser av olika omfattning. Parlamentet anser att stöd till det regionala samarbetet och integreringen av partnerländer är en viktig faktor som krävs för att utrota fattigdom och främja långsiktigt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att EU:s externa utvecklingsinsatser måste bygga på en lämplig, väl avvägd kombination av flexibilitet och förutsägbarhet för utvecklingsbiståndet, på grundval av tillräcklig finansiering. Parlamentet erkänner samtidigt att förutsägbarhet för utvecklingsbiståndet bland annat kan uppnås genom välfungerande och upprättade system för tidig varning, främst i de mest sårbara och minst motståndskraftiga länderna. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet anser att överföringen av medel mellan målen och för ändrade prioriteringar inom ett instrument endast bör förekomma på grundval av verkliga behov i partnerländer utan att göra avkall på principerna och målen för instrumentet och med lämpligt deltagande av övervakningsmyndigheten. Parlamentet efterlyser särskilt en tydlig åtskillnad mellan finansiering som uppfyller kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd och finansiering som inte uppfyller kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet avvisar bestämt all överföring av medel öronmärkta för verksamhet som uppfyller de kriterier för offentligt utvecklingsbistånd som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd har infört till program som inte kan redovisas som offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet understryker behovet av att målen för ODA i förordningarna för de externa finansieringsinstrumenten ska skydda detta. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet anser att det i utformningen av externa finansieringsinstrument efter 2020 bör ingå ett antal riktmärken och strikt avgränsad öronmärkning samt integrering av åtaganden för att säkerställa tillräckliga medel för viktiga prioriteringar. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet anser att oförutsedda behov bör täckas av betydande reserver för oförutsedda utgifter i de olika externa finansieringsinstrumenten och att medel för vilka inga åtaganden gjorts eller frigjorda medel för ett visst år bör överföras till reserver för oförutsedda utgifter för följande år. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet påminner om behovet av att upprätthålla ett starkt och oberoende instrument för humanitärt bistånd i enlighet med det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd. Parlamentet anser att en särskild separat reserv för humanitärt bistånd bör upprätthållas för att beakta att reserven för katastrofbistånd, på grund av de ökande behoven världen över, har aktiverats konstant under den nuvarande fleråriga budgetramperioden. Parlamentet erinrar om att parlamentet, samtidigt som det upprepade gånger erkänt kommissionens ansträngningar för att möta ökande utmaningar, regelbundet har understrukit behovet av att öka finansieringen för humanitärt bistånd och har insisterat på att stänga den växande klyftan mellan åtaganden och utbetalningar och på att öka effektiviteten och reaktiviteten hos det humanitära bistånd och utvecklingsstöd som finns tillgängligt inom ramen för EU:s budget. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet framhåller att ingen förbättring i fråga om finansiell flexibilitet och förenkling bör uppnås på bekostnad av att medlagstiftaren får mindre övervaknings- och granskningskapacitet, vilket skulle riskera principerna om ansvarsskyldighet och insyn. Parlamentet betonar behovet av insyn i tilldelningskriterierna för medlen och i alla etapper av programplaneringen. Parlamentet anser att den nya utformningen av de externa finansieringsinstrumenten bör vara flexibel och modern och medge optimering av resurser samt leverera resultat för partnerländerna. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet betonar att finansiell flexibilitet inom de nya externa finansieringsinstrumenten även bör utvidgas till flexibilitet inom länderna för att tilldela små bidrag till lokala organisationer i det civila samhället, företag och entreprenörer på ett skönsmässigt sätt. Parlamentet anser att kommissionen bör se över sina aktuella revisionskrav med avseende på utvecklingsbistånd i syfte att tillåta en utökad riskprofil för småskaliga bidrag inom länder. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar att utvecklingspolitik och humanitära mål inte bör underordnas givarländernas och EU:s säkerhetsmål eller gränskontroller och hantering av migrationsströmmar. Parlamentet anser likaledes att offentligt utvecklingsbistånd i första hand bör användas till att lindra fattigdom och att åtgärder och program som uteslutande är anpassade till givares nationella säkerhetsintressen därför inte bör finansieras med utvecklingsfinansiering. Parlamentet anser det samtidigt nödvändigt att stödja partnerländernas motståndskraft i syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet anser, för framtida fleråriga budgetramar, att utgifter som används för att uppnå EU:s interna mål under rubrikerna migration, asyl och inre säkerhet, å ena sidan, och som är inriktade på att stödja genomförandet av det nya Europeiska samförståndet om utveckling, å andra sidan, måste hållas åtskilda. Parlamentet anser att en sammanslagning av dessa två skilda rubriker skulle löpa risk att göra EU:s bistånd till ett politiskt verktyg, inbegripet genom att göra det till ett villkor för samarbete på migrationsområdet. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet föreslår i detta sammanhang att resiliens på samhällelig och statlig nivå stärks ytterligare genom utvecklingsbistånd, och att mer finansiella och politiska resurser ägnas åt förebyggande av konflikter, katastrofberedskap och åt att vidta tidiga åtgärder i händelse av såväl konflikter som naturkatastrofer. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte basera anslagstilldelningen till partnerländer och samarbetsformer endast på BNP, utan på en stor mängd kriterier som inkluderar inkluderande mänsklig utveckling, mänskliga rättigheter och grader av ojämlikhet. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om införlivande av EUF i budgeten som ett huvudverktyg för att säkerställa samstämmighet mellan utvecklingspolitik och annan EU-politik samt för att förbättra parlamentets granskning. Parlamentet erinrar om att införlivandet av EUF i budgeten skulle medföra fördelar som stärkt demokratisk legitimitet och kontroll av instrumentet, bättre absorptionskapacitet och ökad synlighet och öppenhet, vilket leder till mer tydlighet avseende EU:s utgifter i detta område, samt ökad effektivitet och utvecklingseffektivitet för EU:s utvecklingsbistånd. Parlamentet erinrar om att parlamentariska debatter om utvecklingspolitiken bistår medborgarna vid genomförandet av EU:s utgifter för utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet understryker att införlivandet av EUF i budgeten bör kompletteras med garantier om att förhindra all överföring av tidigare EUF-medel till andra budgetposter och att det bör beakta eventuella givare i tredjeländer. Parlamentet understryker vidare att den fredsbevarande resursen för Afrika bör förbli utanför EU:s budget och inom ramen för ett särskilt ägnat instrument. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet betonar att införlivandet av EUF i budgeten bör kompletteras med en proportionerlig ökning av det avtalade taket för EU:s budget så att det varken medför en minskning av EU:s finansiella åtaganden för AVS-länderna eller en minskning av hela EU:s utvecklingsbistånd i den fleråriga budgetramen efter 2020. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet anser att den flexibilitet som kännetecknar instrumentet för humanitärt bistånd har gett positiva resultat. Parlamentets rekommendation är därför att behålla separata instrument och budgetar för humanitära insatser och utvecklingsinsatser samtidigt som även starka, strategiska kopplingar mellan dessa två områden bevaras. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet understryker vikten av att förstärka den demokratiska legitimiteten hos utformningen efter 2020 och behovet av att ompröva förfarandet för beslutsfattande. Parlamentet betonar att medlagstiftarna, i denna nya utformning efter 2020, bör ha behörighet att fullt ut genomföra sina kontroller på såväl rättslig som politisk nivå, genom etapper för utformning, antagande och genomförande av instrumenten och deras genomförandeprogram. Parlamentet understryker att tillräcklig tid måste sättas av för detta ändamål. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet anser att potentialen för samarbete med medlemsstaterna i etapperna för utformning och genomförande av utvecklingsprogram, i synnerhet genom gemensam programplanering och med grund i, och synkat med, nationella utvecklingsprogram, bör utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet efterlyser en halvtidsutvärdering och en granskning av de externa finansieringsinstrumentens utformning efter 2020 för att ytterligare förbättra förvaltningen av dem, titta på sätt att uppnå ökad samstämmighet och förenkling, och säkerställa fortsatt relevans och anpassning till principerna om effektiv utveckling. Parlamentet efterlyser intressenternas fulla deltagande i denna övning. |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUT L 344, 19.12.2013, s. 1.

(3)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT L 58, 3.3.2015, s. 1.

(6)  EUT L 58, 3.3.2015, s. 17.

(7)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 44.

(8)  EUT C 25, 30.1.2008, s. 1.

(9)  EUT C 210, 30.6.2017, s. 1.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2016)0437.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2016)0337.

(12)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 2.

(13)  EUT C 208, 10.6.2016, s. 25.

(14)  Europeiska revisionsrätten, särskild rapport nr 15/2016: Förvaltade kommissionen det humanitära biståndet till konfliktdrabbade befolkningar i området kring de afrikanska stora sjöarna på ett ändamålsenligt sätt?, den 4 juli 2016.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/46

---

P8_TA(2018)0104

En mer hållbar skuldsättning för utvecklingsländerna

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om en mer hållbar skuldsättning för utvecklingsländerna (2016/2241(INI))

(2019/C 390/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av avsnittet om skuldsättning och skuldsättningens hållbarhet i Addis Abeba-handlingsplanen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avsnittet om skuldsättning och skuldsättningens hållbarhet i Addis Abeba-handlingsplanen (1),

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s generalsekreterare av den 22 juli 2014, 2 augusti 2016 och 31 juli 2017 om den externa skuldsättningens hållbarhet och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s generalsekreterare av den 22 juli 2014, 2 augusti 2016 och 31 juli 2017 om den externa skuldsättningens hållbarhet och utveckling,

| — | med beaktande av Unctads (FN:s konferens om handel och utveckling) principer för staters ansvarsfulla upp- och utlåning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unctads (FN:s konferens om handel och utveckling) principer för staters ansvarsfulla upp- och utlåning,

| — | med beaktande av Unctads färdplan för hållbara metoder för omförhandling av statsskulden (april 2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unctads färdplan för hållbara metoder för omförhandling av statsskulden (april 2015),

| — | med beaktande av G20:s operativa riktlinjer för hållbar finansiering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G20:s operativa riktlinjer för hållbar finansiering,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 68/304 av den 9 september 2014 om upprättande av en multilateral rättslig ram för omstrukturering av statsskulder (Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructuring processes), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 68/304 av den 9 september 2014 om upprättande av en multilateral rättslig ram för omstrukturering av statsskulder (Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructuring processes),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/319 av den 10 september 2015 om de grundläggande principerna för omstrukturering av statsskulder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/319 av den 10 september 2015 om de grundläggande principerna för omstrukturering av statsskulder,

| — | med beaktande av de vägledande principerna för utlandsskulden och de mänskliga rättigheterna som utarbetats av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de vägledande principerna för utlandsskulden och de mänskliga rättigheterna som utarbetats av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (2) (särskilt punkterna 10, 26, 40, 46 och 47), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (2) (särskilt punkterna 10, 26, 40, 46 och 47),

| — | med beaktande av rapporterna från forskningsorganet ”Global Financial Integrity”, i vilka det görs en uppskattning av de olagliga finansiella flödenas omfattning och sammansättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från forskningsorganet ”Global Financial Integrity”, i vilka det görs en uppskattning av de olagliga finansiella flödenas omfattning och sammansättning,

| — | med beaktande av den belgiska lagen av den 12 juli 2015 om bekämpning av gamfonder (Moniteur belge, Belgiens officiella kungörelseorgan, av den 11 september 2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den belgiska lagen av den 12 juli 2015 om bekämpning av gamfonder (Moniteur belge, Belgiens officiella kungörelseorgan, av den 11 september 2015),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A8-0129/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A8-0129/2018), och av följande skäl:

| A. | Att hantera statsskuldsproblemen i utvecklingsländerna är ett viktigt inslag i det internationella samarbetet som kan bidra till uppnåendet av målen för hållbar utveckling i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

A.

Att hantera statsskuldsproblemen i utvecklingsländerna är ett viktigt inslag i det internationella samarbetet som kan bidra till uppnåendet av målen för hållbar utveckling i utvecklingsländerna.

| B. | Genomförandet av målen för hållbar utveckling i utvecklingsländerna kräver enorma investeringar, och i dagsläget saknas det uppskattningsvis 2,5 biljoner US-dollar om året för att täcka detta behov (3). |
| --- | --- |

B.

Genomförandet av målen för hållbar utveckling i utvecklingsländerna kräver enorma investeringar, och i dagsläget saknas det uppskattningsvis 2,5 biljoner US-dollar om året för att täcka detta behov (3).

| C. | Lån är en av de källor som står till buds för att finansiera utvecklingen, men de måste vara ansvarsfulla och förutsägbara. Lånekostnaderna måste i sin helhet kompenseras av avkastningen från investeringarna och det är nödvändigt att noggrant utvärdera de risker som skulderna medför samt vidta åtgärder för att hantera dem. |
| --- | --- |

C.

Lån är en av de källor som står till buds för att finansiera utvecklingen, men de måste vara ansvarsfulla och förutsägbara. Lånekostnaderna måste i sin helhet kompenseras av avkastningen från investeringarna och det är nödvändigt att noggrant utvärdera de risker som skulderna medför samt vidta åtgärder för att hantera dem.

| D. | Utvecklingsländernas skuldkris på åttio- och nittiotalet liksom en omfattande skuldlättnadskampanj ledde till att Internationella valutafonden (IMF) och Världsbanken inledde initiativet för skuldlättnad för kraftigt skuldtyngda fattiga länder (HIPC-initiativet) och det multilaterala initiativet för skuldlättnad så att dessa länder skulle kunna arbeta för att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

D.

Utvecklingsländernas skuldkris på åttio- och nittiotalet liksom en omfattande skuldlättnadskampanj ledde till att Internationella valutafonden (IMF) och Världsbanken inledde initiativet för skuldlättnad för kraftigt skuldtyngda fattiga länder (HIPC-initiativet) och det multilaterala initiativet för skuldlättnad så att dessa länder skulle kunna arbeta för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| E. | Dessa två initiativ räcker inte för att få ett slut på skuldkrisen. |
| --- | --- |

E.

Dessa två initiativ räcker inte för att få ett slut på skuldkrisen.

| F. | Dessa initiativ och de kraftigt höjda råvarupriserna har stärkt många utvecklingsländers finanser, och det faktum att räntesatserna sedan finanskrisen 2008 har varit exceptionellt låga har också bidragit till skuldsättningens hållbarhet. Råvarupriserna har emellertid sjunkit sedan 2008. En ny skuldkris har börjat i fattiga länder, och Moçambique, Tchad, Kongo och Gambia kan inte betala. |
| --- | --- |

F.

Dessa initiativ och de kraftigt höjda råvarupriserna har stärkt många utvecklingsländers finanser, och det faktum att räntesatserna sedan finanskrisen 2008 har varit exceptionellt låga har också bidragit till skuldsättningens hållbarhet. Råvarupriserna har emellertid sjunkit sedan 2008. En ny skuldkris har börjat i fattiga länder, och Moçambique, Tchad, Kongo och Gambia kan inte betala.

| G. | Skuldkriser som utlöses av sjunkande råvarupriser och fluktuerande kapitalflöden utgör ett ständigt hot mot skuldsättningens hållbarhet, särskilt i utvecklingsländerna, som fortsätter att vara beroende av råvaruexport. |
| --- | --- |

G.

Skuldkriser som utlöses av sjunkande råvarupriser och fluktuerande kapitalflöden utgör ett ständigt hot mot skuldsättningens hållbarhet, särskilt i utvecklingsländerna, som fortsätter att vara beroende av råvaruexport.

| H. | Antalet utvecklingsländer som av IMF och Världsbanken klassificeras som länder som brottas med en ohållbar skuldsättning eller som uppvisar en hög eller medelhög risk har ökat, och de flesta låginkomstländer hör nu till någon av dessa kategorier. |
| --- | --- |

H.

Antalet utvecklingsländer som av IMF och Världsbanken klassificeras som länder som brottas med en ohållbar skuldsättning eller som uppvisar en hög eller medelhög risk har ökat, och de flesta låginkomstländer hör nu till någon av dessa kategorier.

| I. | Enligt IMF har skuldsättningens mediannivå i länderna söder om Sahara ökat kraftigt, från 34 procent av BNP 2013 till 48 procent 2017. |
| --- | --- |

I.

Enligt IMF har skuldsättningens mediannivå i länderna söder om Sahara ökat kraftigt, från 34 procent av BNP 2013 till 48 procent 2017.

| J. | Flera länder, däribland Etiopien, Ghana och Zambia, har en skuldnivå på 50 procent eller mer av BNP, vilket utgör en avsevärd skuldbörda om man beaktar den låga skattebasen i de flesta afrikanska länder. |
| --- | --- |

J.

Flera länder, däribland Etiopien, Ghana och Zambia, har en skuldnivå på 50 procent eller mer av BNP, vilket utgör en avsevärd skuldbörda om man beaktar den låga skattebasen i de flesta afrikanska länder.

| K. | Skuldtjänsten som en andel av de offentliga utgifterna har ökat avsevärt sedan 2013, och detta minskar i väsentlig grad möjligheterna att göra offentliga investeringar. |
| --- | --- |

K.

Skuldtjänsten som en andel av de offentliga utgifterna har ökat avsevärt sedan 2013, och detta minskar i väsentlig grad möjligheterna att göra offentliga investeringar.

| L. | De globala förhållanden som omger statsskulden har förändrats i grunden under de senaste decennierna, i och med att privata investerare, samt Kina, har dykt upp som centrala aktörer. |
| --- | --- |

L.

De globala förhållanden som omger statsskulden har förändrats i grunden under de senaste decennierna, i och med att privata investerare, samt Kina, har dykt upp som centrala aktörer.

| M. | Sammansättningen av utvecklingsländernas skuldsättning har förändrats i takt med att de privata fordringsägarna och handelsvillkoren får en allt viktigare roll och att exponeringen för volatiliteten på finansmarknaderna ökar, vilket påverkar skuldsättningens hållbarhet. Genom lån i nationell valuta undviks valutariskerna, men brist på inhemskt kapital kan göra ett sådant alternativ ogynnsamt eller ogenomförbart. |
| --- | --- |

M.

Sammansättningen av utvecklingsländernas skuldsättning har förändrats i takt med att de privata fordringsägarna och handelsvillkoren får en allt viktigare roll och att exponeringen för volatiliteten på finansmarknaderna ökar, vilket påverkar skuldsättningens hållbarhet. Genom lån i nationell valuta undviks valutariskerna, men brist på inhemskt kapital kan göra ett sådant alternativ ogynnsamt eller ogenomförbart.

| N. | Skuldsättningens hållbarhet hotas av försämrade handelsvillkor, naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, ogynnsam utveckling och volatiliteten på de internationella finansmarknaderna liksom av oansvarig upp- och utlåning, osunda offentliga finanser, förskingring av offentliga medel och korruption. Bättre mobilisering av inhemska resurser ger goda möjligheter att göra skuldsättningen mer hållbar. |
| --- | --- |

N.

Skuldsättningens hållbarhet hotas av försämrade handelsvillkor, naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, ogynnsam utveckling och volatiliteten på de internationella finansmarknaderna liksom av oansvarig upp- och utlåning, osunda offentliga finanser, förskingring av offentliga medel och korruption. Bättre mobilisering av inhemska resurser ger goda möjligheter att göra skuldsättningen mer hållbar.

| O. | Det är nödvändigt att hjälpa skattemyndigheterna att stärka sin kapacitet liksom att förbättra kunskapsöverföringen i partnerländer. |
| --- | --- |

O.

Det är nödvändigt att hjälpa skattemyndigheterna att stärka sin kapacitet liksom att förbättra kunskapsöverföringen i partnerländer.

| P. | Unctads principer för staters ansvarsfulla upp- och utlåning och G20:s operativa riktlinjer för hållbar finansiering är utan tvekan användbara för att fastställa ett regelverk, men oansvarigt agerande bör i första hand åtgärdas med hjälp av införandet av transparenta principer, bindande och avskräckande metoder och, där så är motiverat, sanktioner. |
| --- | --- |

P.

Unctads principer för staters ansvarsfulla upp- och utlåning och G20:s operativa riktlinjer för hållbar finansiering är utan tvekan användbara för att fastställa ett regelverk, men oansvarigt agerande bör i första hand åtgärdas med hjälp av införandet av transparenta principer, bindande och avskräckande metoder och, där så är motiverat, sanktioner.

| Q. | Hur hållbar staternas skuldsättning är beror inte bara på deras skuldstock, utan också på andra faktorer såsom de explicita och implicita finansiella garantier (eventualförpliktelser) som staterna i fråga har utfärdat. I de offentlig-privata partnerskapen ingår ofta tillhörande säkerheter, och riskerna för framtida räddningsaktioner för banker kan också vara omfattande. |
| --- | --- |

Q.

Hur hållbar staternas skuldsättning är beror inte bara på deras skuldstock, utan också på andra faktorer såsom de explicita och implicita finansiella garantier (eventualförpliktelser) som staterna i fråga har utfärdat. I de offentlig-privata partnerskapen ingår ofta tillhörande säkerheter, och riskerna för framtida räddningsaktioner för banker kan också vara omfattande.

| R. | En analys av skuldsättningens hållbarhet bör inte bara fokusera på ekonomiska aspekter, såsom utsikterna för framtida ekonomisk tillväxt i gäldenärstaten och dess förmåga att betala sina skulder, utan måste också beakta följderna av skuldbördan för landets kapacitet att respektera alla mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

R.

En analys av skuldsättningens hållbarhet bör inte bara fokusera på ekonomiska aspekter, såsom utsikterna för framtida ekonomisk tillväxt i gäldenärstaten och dess förmåga att betala sina skulder, utan måste också beakta följderna av skuldbördan för landets kapacitet att respektera alla mänskliga rättigheter.

| S. | Den ökande användningen av offentlig-privata partnerskap i utvecklingsländerna inom ramen för EU:s externa investeringsplan och G20-pakten med Afrika skulle kunna leda till att staternas skuldsättning ökar. Investerarna inom de offentlig-privata partnerskapen skyddas av bilaterala investeringsavtal, särskilt mekanismerna för tvistlösning mellan investerare och stat i dessa avtal, som gör det möjligt för investerare att väcka talan mot värdstaterna. |
| --- | --- |

S.

Den ökande användningen av offentlig-privata partnerskap i utvecklingsländerna inom ramen för EU:s externa investeringsplan och G20-pakten med Afrika skulle kunna leda till att staternas skuldsättning ökar. Investerarna inom de offentlig-privata partnerskapen skyddas av bilaterala investeringsavtal, särskilt mekanismerna för tvistlösning mellan investerare och stat i dessa avtal, som gör det möjligt för investerare att väcka talan mot värdstaterna.

| T. | Oetiska skulder som regimer ådrar sig för att möjliggöra korrupta transaktioner eller annan verksamhet som fordringsägarna vet är olaglig utgör en betydande börda för befolkningarna, särskilt för de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

T.

Oetiska skulder som regimer ådrar sig för att möjliggöra korrupta transaktioner eller annan verksamhet som fordringsägarna vet är olaglig utgör en betydande börda för befolkningarna, särskilt för de mest utsatta grupperna.

| U. | Det är viktigt med insyn i de lån som ställs ut till regeringarna i utvecklingsländer för att säkerställa ansvarsskyldighet i lånandet. Bristande insyn var en nyckelfaktor i samband med de oansvariga lån som ställdes ut till Moçambique, vilka arrangerades utan seriösa kontroller av landets förmåga att betala tillbaka dem och därefter doldes för finansmarknaderna och landets befolkning. |
| --- | --- |

U.

Det är viktigt med insyn i de lån som ställs ut till regeringarna i utvecklingsländer för att säkerställa ansvarsskyldighet i lånandet. Bristande insyn var en nyckelfaktor i samband med de oansvariga lån som ställdes ut till Moçambique, vilka arrangerades utan seriösa kontroller av landets förmåga att betala tillbaka dem och därefter doldes för finansmarknaderna och landets befolkning.

| V. | En oetisk skuld definieras som en skuld som tecknats av en regim för att finansiera verksamhet som går emot allmänhetens intressen, något långivarna kände till, och det rör sig således om en personlig skuld som regimen ådragit sig till en långivare som agerat i full vetskap om låntagarens avsikter. Det finns dock inget samförstånd om begreppet på grund av det stora motståndet från vissa långivare. |
| --- | --- |

V.

En oetisk skuld definieras som en skuld som tecknats av en regim för att finansiera verksamhet som går emot allmänhetens intressen, något långivarna kände till, och det rör sig således om en personlig skuld som regimen ådragit sig till en långivare som agerat i full vetskap om låntagarens avsikter. Det finns dock inget samförstånd om begreppet på grund av det stora motståndet från vissa långivare.

| W. | Mobiliseringen av inhemska resurser hindras särskilt av skatteundandragande och skadlig skattekonkurrens samt av överföringen av transnationella företags vinster. OECD:s initiativ om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) är ett välkommet men otillräckligt svar på detta fenomen. Det finns ett behov av att upprätta ett mellanstatligt organ för skattesamarbete under FN:s överinseende, i syfte att göra det möjligt för utvecklingsländerna att delta på lika villkor i den globala reformen av befintliga internationella skatteregler, vilket parlamentet efterlyste i sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (4). |
| --- | --- |

W.

Mobiliseringen av inhemska resurser hindras särskilt av skatteundandragande och skadlig skattekonkurrens samt av överföringen av transnationella företags vinster. OECD:s initiativ om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) är ett välkommet men otillräckligt svar på detta fenomen. Det finns ett behov av att upprätta ett mellanstatligt organ för skattesamarbete under FN:s överinseende, i syfte att göra det möjligt för utvecklingsländerna att delta på lika villkor i den globala reformen av befintliga internationella skatteregler, vilket parlamentet efterlyste i sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (4).

| X. | De olagliga finansiella flödena från utvecklings- och tillväxtländerna, som beräknas uppgå till 1 biljon US-dollar om året, tömmer kontinuerligt dessa länder på inhemska resurser som bl.a. behövs för att uppnå målen för hållbar utveckling. Dessa flöden leder till utlandsupplåning och undergräver kapaciteten att betala tillbaka lånen. |
| --- | --- |

X.

De olagliga finansiella flödena från utvecklings- och tillväxtländerna, som beräknas uppgå till 1 biljon US-dollar om året, tömmer kontinuerligt dessa länder på inhemska resurser som bl.a. behövs för att uppnå målen för hållbar utveckling. Dessa flöden leder till utlandsupplåning och undergräver kapaciteten att betala tillbaka lånen.

| Y. | Fullgörandet av Agenda 2030 och Addis Abeba-handlingsplanen kräver att nya alternativ för att finansiera målen för hållbar utveckling beaktas, exempelvis inrättandet av en skatt på finansiella transaktioner och en skatt på transaktioner i utländsk valuta. Enligt uppskattningar som gjorts av Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) skulle en skatt på transaktioner i utländsk valuta på 0,1 procent lätt finansiera målen för hållbar utveckling i samtliga låginkomstländer och lägre medelinkomstländer (5). |
| --- | --- |

Y.

Fullgörandet av Agenda 2030 och Addis Abeba-handlingsplanen kräver att nya alternativ för att finansiera målen för hållbar utveckling beaktas, exempelvis inrättandet av en skatt på finansiella transaktioner och en skatt på transaktioner i utländsk valuta. Enligt uppskattningar som gjorts av Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) skulle en skatt på transaktioner i utländsk valuta på 0,1 procent lätt finansiera målen för hållbar utveckling i samtliga låginkomstländer och lägre medelinkomstländer (5).

| Z. | Det är nödvändigt att bekämpa olagliga finansiella flöden så att de senast 2030 är ett minne blott, bl.a. genom att bekämpa skatteundandragande och genom att stärka det internationella samarbetet med hjälp av åtgärder för att underlätta utlämnandet av skatteuppgifter till de behöriga skattemyndigheterna och öka skattetransparensen i både ursprungs- och destinationsländerna. |
| --- | --- |

Z.

Det är nödvändigt att bekämpa olagliga finansiella flöden så att de senast 2030 är ett minne blott, bl.a. genom att bekämpa skatteundandragande och genom att stärka det internationella samarbetet med hjälp av åtgärder för att underlätta utlämnandet av skatteuppgifter till de behöriga skattemyndigheterna och öka skattetransparensen i både ursprungs- och destinationsländerna.

| AA. | Befintliga arrangemang för att hantera staters betalningsinställelse skiljer sig i grunden från insolvensförfarandena för företag, som är fastställda i de nationella rättsordningarna, i så måtto att det inte finns bestämmelser om opartisk tvistlösning vid domstol. IMF, som har i uppdrag att säkerställa stabiliteten i det internationella finansiella systemet, beviljar kortfristiga lån som är underställda vissa villkor och som betalas ut i omgångar. I Parisklubben fattar långivarländerna endast beslut om skuldlättnad avseende offentliga bilaterala lån som beviljats av klubbens medlemmar. I Londonklubben för privata långivare fattas endast beslut om kommersiella banklån som beviljats av dess medlemmar. Det finns inget permanent forum där samtliga fordringsägare samordnat fattar beslut om omstrukturering av skulder avseende ett land med skuldsättningsproblem. |
| --- | --- |

AA.

Befintliga arrangemang för att hantera staters betalningsinställelse skiljer sig i grunden från insolvensförfarandena för företag, som är fastställda i de nationella rättsordningarna, i så måtto att det inte finns bestämmelser om opartisk tvistlösning vid domstol. IMF, som har i uppdrag att säkerställa stabiliteten i det internationella finansiella systemet, beviljar kortfristiga lån som är underställda vissa villkor och som betalas ut i omgångar. I Parisklubben fattar långivarländerna endast beslut om skuldlättnad avseende offentliga bilaterala lån som beviljats av klubbens medlemmar. I Londonklubben för privata långivare fattas endast beslut om kommersiella banklån som beviljats av dess medlemmar. Det finns inget permanent forum där samtliga fordringsägare samordnat fattar beslut om omstrukturering av skulder avseende ett land med skuldsättningsproblem.

| AB. | IMF fortsätter att vara det huvudsakliga forumet för diskussion av frågor som rör omstrukturering av statsskulder, med betydande inflytande över EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

AB.

IMF fortsätter att vara det huvudsakliga forumet för diskussion av frågor som rör omstrukturering av statsskulder, med betydande inflytande över EU och dess medlemsstater.

| AC. | Gamfonder som riktar sig till låntagare som befinner sig i svårigheter och som blandar sig i förfarandena för skuldomstrukturering bör inte få stöd vare sig i lagen eller via domstolsbeslut för sådan destruktiv verksamhet, och ytterligare åtgärder måste vidtas i detta hänseende. |
| --- | --- |

AC.

Gamfonder som riktar sig till låntagare som befinner sig i svårigheter och som blandar sig i förfarandena för skuldomstrukturering bör inte få stöd vare sig i lagen eller via domstolsbeslut för sådan destruktiv verksamhet, och ytterligare åtgärder måste vidtas i detta hänseende.

| AD. | Även om skuldlättnad har gett låginkomstländer nya möjligheter måste det noteras att det är en punktinsats för att återställa en hållbar skuldnivå som inte tar upp grundorsakerna till en ohållbar skulduppbyggnad, och sådana utmaningar som korruption, svaga institutioner och sårbarhet för externa chocker måste prioriteras. |
| --- | --- |

AD.

Även om skuldlättnad har gett låginkomstländer nya möjligheter måste det noteras att det är en punktinsats för att återställa en hållbar skuldnivå som inte tar upp grundorsakerna till en ohållbar skulduppbyggnad, och sådana utmaningar som korruption, svaga institutioner och sårbarhet för externa chocker måste prioriteras.

| 1. | Europaparlamentet understryker att ansvarsfull och förutsägbar långivning är ett oumbärligt verktyg för att garantera utvecklingsländerna en värdig framtid. Omvänt betonar parlamentet att hållbar skuldsättning är en förutsättning för att uppnå Agenda 2030. Parlamentet noterar dock att skuldfinansiering endast bör vara ett komplement och ett alternativ till icke skuldskapande instrument såsom skatte- och avgiftsfinansierade inkomster och ODA, eftersom skuldfinansiering automatiskt för med sig betydande risker för kris som kräver att lämpliga institutioner för förebyggande och lösning av skuldkriser inrättas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att tillträde till de internationella finansmarknaderna gör det möjligt för utvecklingsländerna att anskaffa medel för att uppnå utvecklingsmålen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar bekymrat att utlåningen till fattiga länder har ökat dramatiskt sedan 2008, och befarar att en ny skuldkrisvåg ska uppstå. Parlamentet betonar behovet av mer insyn, bättre reglering av långivare och skatterättvisa samt av åtgärder för att minska länders beroende av råvaruexport. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att upplåning är ett viktigt verktyg för att stödja investeringar, vilket är mycket viktigt för att uppnå hållbar utveckling, inbegripet målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att lån är upplösligt knutna till andra former av utvecklingsfinansiering, bl.a. handelsintäkter, skatteintäkter, migranters penningöverföringar till utvecklingsländerna samt offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet påminner särskilt om att mobiliseringen av inhemska resurser genom beskattning är den viktigaste inkomstkällan för finansiering av hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att därför öka sitt kapacitetsuppbyggnadsstöd i utvecklingsländerna i syfte att hejda de olagliga finansiella flödena, stödja ett effektivt, progressivt och transparent skattesystem som följer principerna för god samhällsstyrning samt öka sitt stöd för att bekämpa korruption och återvinna stulna tillgångar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet oroar sig över att såväl den privata som den offentliga skuldsättningen har ökat avsevärt i många utvecklingsländer och över den negativa inverkan som detta har på dessa länders kapacitet att finansiera utgifterna för investeringar i hälso- och sjukvårds- samt utbildningssystemen, i ekonomin, i infrastruktur samt i åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att de strukturanpassningsplaner som på 1990-talet togs fram för kraftigt skuldtyngda länder allvarligt har hämmat utvecklingen av de grundläggande samhällstjänsterna och undergrävt dessa länders kapacitet att i egenskap av självständiga stater fullgöra sitt grundläggande ansvar för att upprätthålla säkerheten. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att skuldsaneringsåtgärder inte får stå i vägen för tillhandahållandet av grundläggande tjänster och försvaga respekten för samtliga mänskliga rättigheter, särskilt ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, samt utvecklingen i den mottagande staten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser visserligen att de politiker som styr ett land är de som bär huvudansvaret för om landets (externa) skuldsättning blir alltför hög, men att låntagare och långivare gemensamt måste ta ansvar för att förhindra och lösa en situation med ohållbar skuldsättning. Mer allmänt betonar parlamentet låntagares och långivares gemensamma ansvar för att förhindra och lösa skuldkriser genom mer ansvarsfull utlåning och upplåning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att blandfinansiering skulle kunna resultera i en skuldbubbla, särskilt i Afrika söder om Sahara och i länderna i Västindien, vilket skulle begränsa de inkomster som dessa länder förfogar över för att betala av sina lån. Parlamentet uppmanar givarna att följaktligen ge huvuddelen av sitt bistånd till de minst utvecklade länderna i form av bidrag. Parlamentet upprepar att alla beslut för att främja offentlig-privata partnerskap genom blandfinansiering i utvecklingsländer bör bygga på en grundlig bedömning av dessa mekanismer, särskilt när det gäller utveckling och ekonomisk additionalitet, transparens och ansvarsskyldighet, samt på lärdomar från tidigare erfarenheter. Parlamentet begär att översynen av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) ska inkludera tydliga kriterier för hållbar skuldsättning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet belyser vikten av att fastställa skyddsmekanismer för att förhindra regeringars eventualförpliktelser från att undergräva skuldsättningens hållbarhet i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar särskilt multilaterala utvecklingsbanker att på förhand genomföra riskbedömningar av projekt inom offentlig-privata partnerskap (med beaktande av den sammantagna finanspolitiska risken under sådana projekts totala livslängd), så att skuldsättningens hållbarhet i utvecklingsländerna inte urholkas. Parlamentet anser att IMF och Världsbanken bör ta med alla kostnader för offentlig-privata partnerskap i sin skuldhållbarhetsanalys. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att befintliga regler eller instrument antingen är otillräckliga eller, i varierande grad, inte tillräckligt bindande. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt bekämpa skatteparadis, skatteflykt och olagliga finansiella flöden, eftersom detta är fenomen som enbart ökar utvecklingsländernas skuldbörda, att samarbeta med utvecklingsländerna för att bekämpa aggressiv skatteflykt och att undersöka möjligheter att hjälpa utvecklingsländerna att stå emot påtryckningar för att delta i skattekonkurrens, vilket skulle vara skadligt för mobiliseringen av inhemska skatteintäkter till förmån för utveckling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Om myndigheterna konstaterar att det förekommer förskingring av offentliga medel anser Europaparlamentet att fordringsägarna bör utlösa varningsåtgärder och, om dessa är verkningslösa, införa sanktioner för att skjuta upp eller till och med kräva att lån betalas tillbaka före det avtalade förfallodatumet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingsländerna i arbetet med att se till att uppgifter om deras statsskuld blir allmänt tillgängliga och att stödja samhällsutbildning på detta område, eftersom detaljerad information om tillståndet i de offentliga finanserna sällan är tillgänglig för det civila samhället i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser lagstiftning för att förhindra att bevisligen korrupta regeringar beviljas lån och straffa långivare som medvetet ger sådana regeringar lån. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med alla viktiga internationella aktörer och berörda länder utarbeta en vitbok med en verklig strategi för bekämpning av alltför hög skuldsättning i utvecklingsländerna, genom att anta ett multilateralt tillvägagångssätt, ange samtliga berörda parters rättigheter, skyldigheter och ansvar och överväga vilka institutionella instrument som lämpar sig bäst för att på ett rättvist och hållbart sätt hantera skuldsättningsproblemet. Parlamentet förespråkar att det ska utarbetas en uppförandekod om lånehantering för institutionella, politiska och privata aktörer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att de flesta målen för hållbar utveckling kan likställas med mänskliga rättigheter och därmed utgör ett ändamål i sig när det gäller att bekämpa fattigdom, till skillnad från skuldinlösning som bara är ett medel. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet stöder de vägledande principerna för utlandsskulden och de mänskliga rättigheterna från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, enligt vilka rätten att genomföra målen för hållbar utveckling bör gå före skyldigheten att återbetala en skuld. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att främja systematisk användning av bedömningar av konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna inom ramen för de skuldhållbarhetsanalyser som görs av IMF och Världsbanken. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att följa dessa principer i sin bilaterala utlåning och när de agerar inom internationella finansiella institutioner. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att långivare ofta använder IMF:s och Världsbankens bedömningar av skuldsättningens hållbarhet som en vägledning för sin utlåning. Parlamentet betonar behovet av att hantera deras fallgropar, i första hand övervakningen av extern privat skuldsättning och den bristande integrationen av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsaktörerna att utvärdera skuldbetalningens inverkan på kraftigt skuldtyngda länders kapacitet att finansiera målen för hållbar utveckling, med avseende på vilka resultat måste uppnås senast 2030, vilka bör väga tyngre än rättigheterna för långivare som medvetet beviljar korrupta regeringar lån. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet stöder Unctads rekommendation om att upprätta en fond för stabilisering av afrikanska råvarupriser för att minska lånebehovet när råvarupriserna faller. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och andra berörda långivarländer att tillhandahålla mer finansiering för investeringar i målen för hållbar utveckling och att stå fast vid sin långsiktiga utfästelse att tillhandahålla 0,7 procent av BNI i offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet uppmanar långivarländerna att hellre tillhandahålla sådan finansiering i form av bidrag än i form av lån, i de fall där utvärderingsrapporter visar att försvagade offentliga finanser på lång sikt äventyrar genomförandet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar eftertryckligen långivarländerna att dessutom inrätta nya, innovativa finansieringskällor för att uppnå målen för hållbar utveckling, såsom en skatt på transaktioner i utländsk valuta och en skatt på finansiella transaktioner, som kan bidra till en hållbar skuldsättning i varje enskilt land, särskilt när det råder ekonomisk kris. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet är bekymrat över den översyn av rapporteringskriterierna för ODA som genomförs av OECD:s biståndskommitté (DAC), särskilt för instrument i den privata sektorn, eftersom utvidgade rapporteringskriterier skapar incitament för en användning av vissa former av bistånd, i synnerhet lån och garantier. Under tiden som dessa diskussioner pågår får givare redan nu rapportera vissa lån och garantier som ODA, trots att ingen överenskommelse ännu har nåtts om en uppsättning regler. Parlamentet betonar att det måste inkluderas garantier om transparens och skuldsättning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att transparens måste främjas för att stärka berörda aktörers ansvarsskyldighet. Parlamentet betonar betydelsen av att samma uppgifter och processer avseende omförhandlingar av statsskulden används. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet godkänner de principer som fastställts av FN:s konferens för handel och utveckling för en ansvarsfull lånepolitik, vilka särskilt betonar långivares och låntagares gemensamma ansvar (Unctads principer för staters ansvarsfulla upp- och utlåning) liksom behovet av parlamentarisk kontroll i samband med offentligfinansierad verksamhet, och uppmanar EU att stödja genomförandet av dessa principer. Parlamentet anser att Unctads principer för staters ansvarsfulla upp- och utlåning bör bli rättsligt bindande instrument som kan verkställas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att transparens och ansvarsskyldighet är viktiga faktorer för att stödja en ansvarsfull upp- och utlåning. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att bygga vidare på åtagandena i Addis Abeba-handlingsplanen och G20:s operativa riktlinjer om hållbar finansiering för att få långivare att ta ett större ansvar för sina lån, på grundval av de befintliga principerna om transparens och ansvarsskyldighet i utvinningsindustrin (utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet - EITI). Medlemsstaterna uppmanas även att främja allmänhetens tillgång till uppgifter om statsskulden, inbegripet eventualförpliktelser, genom att dessa uppgifter sammanställs i ett centralt offentligt register. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att systematiskt offentliggöra information om sin utlåning till utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av att enas om internationella bindande regler för att hantera oetiska och ogiltiga skulder. Parlamentet anser därför att skuldomstrukturering bör åtföljas av en oberoende skuldrevision för att skilja ogiltiga och oetiska lån från andra lån, och betonar att ogiltiga och oetiska lån bör annulleras. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att EU:s medlemsstater 2015, efter antagandet av rådets gemensamma ståndpunkt av den 7 september 2015 (6), vägrade att godkänna FN:s generalförsamlings resolution 69/319 om de grundläggande principerna för omstrukturering av statsskulden, som dock antogs av en majoritet i FN:s generalförsamling den 10 september 2015. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att åtgärder som vidtas i IMF och inom ramen för FN är konsekventa och av att olika ståndpunkter mellan medlemsstaterna jämkas samman på bästa sätt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att skuldkriser måste lösas på ett rättvist, skyndsamt och hållbart sätt genom inrättandet av en internationell instans för skuldomförhandling som bygger på Unctads färdplan för omförhandling av statsskulden och den så kallade Stiglitz-kommissionens idé om att inrätta en internationell domstol för skuldomstrukturering (IDRC). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i praktiken omsätta det mandat som antogs i FN:s generalförsamlings resolution 69/319 av den 10 september 2015 i syfte att






  a) | skapa mekanismer för tidig varning på grundval av rapportering av en allmän försämring av skuldsättningens hållbarhet, vilket skulle bidra till att i ett tidigt skede identifiera riskerna och sårbarheten i kraftigt skuldtyngda stater, |
| --- | --- | --- |

33.

a)

skapa mekanismer för tidig varning på grundval av rapportering av en allmän försämring av skuldsättningens hållbarhet, vilket skulle bidra till att i ett tidigt skede identifiera riskerna och sårbarheten i kraftigt skuldtyngda stater,

| b) | i samarbete med IMF möjliggöra införandet av en multilateral rättslig ram för en korrekt och förutsägbar statsskuldsomstrukturering för att undvika att statsskulden blir ohållbar och i syfte att öka förutsägbarheten för investerare; parlamentet begär att utvecklingsländerna ska vara rättvist representerade i de internationella finansinstitutens beslutsorgan, |
| --- | --- |

b)

i samarbete med IMF möjliggöra införandet av en multilateral rättslig ram för en korrekt och förutsägbar statsskuldsomstrukturering för att undvika att statsskulden blir ohållbar och i syfte att öka förutsägbarheten för investerare; parlamentet begär att utvecklingsländerna ska vara rättvist representerade i de internationella finansinstitutens beslutsorgan,

| c) | säkerställa att EU stöder utvecklingsländerna i kampen mot korruption, brottslig verksamhet, skatteflykt och penningtvätt. |
| --- | --- |

c)

säkerställa att EU stöder utvecklingsländerna i kampen mot korruption, brottslig verksamhet, skatteflykt och penningtvätt.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta i internationella forum och tillsammans med den privata sektorn för att ta fram ett regelverk som garanterar full insyn i de villkor som styr lån till utvecklingsländer och ägandet av dessa lån, såsom det avtal om transparent långivning (Transparent Lending Covenant) som diskuteras av några finansinstitut. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet beklagar de påtryckningar som har utövats mot vissa länder, exempelvis Tunisien, för att uppmuntra dem att inte genomföra en offentlig revision av varifrån deras skulder kommer och villkoren för dem. Parlamentet uppmanar EU att arbeta med andra givare och internationella institutioner, såsom IMF, för att skydda och främja länders rätt att genomföra en offentlig skuldrevision. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser med eftertryck att det ska antas en bestämmelse som ska tillämpas då det föreligger en risk för insolvens, enligt vilken domstolarna skulle kunna frånta fordringsägarna rätten att utkräva skulder om lånet i fråga tecknats av den låntagande staten i strid med de lagar som antagits av landets parlament. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att på kommissionens initiativ anta en förordning som bygger på den belgiska lagen om bekämpning av gamfonders skuldspekulering. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar de institutionella och privata fordringsägarna att gå med på ett skuldmoratorium efter en naturkatastrof eller en allvarlig humanitär kris, inbegripet en tillfällig tillströmning av ett stort antal flyktingar, i syfte att göra det möjligt för den låntagande staten att lägga alla sina resurser på en återgång till det normala. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  Se sidorna 27-29.

(2)  EUT C 353, 27.9.2016, s. 2.

(3)  World Investment Report 2014. Investing in the SDGs: An Action Plan, UNCTAD 2014, s. 140–145.

(4)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 79.

(5)  Revisiting Debt Sustainability in Africa. Background Paper for UNCTAD’s 2016 Economic Development in Africa Report: ‘Debt Dynamics and Development Finance in Africa’.

(6)  Dokument 11705/15.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/53

---

P8_TA(2018)0105

Starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i EU

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i Europeiska unionen: kommissionens sjunde rapport (2017/2279(INI))

(2019/C 390/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 4, 162, 174–178 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 4, 162, 174–178 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (5),

| — | med beaktande av kommissionens sjunde rapport av den 9 oktober 2017Min region, mitt Europa, vår framtid: Sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (COM(2017)0583, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjunde rapport av den 9 oktober 2017Min region, mitt Europa, vår framtid: Sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (COM(2017)0583,

| — | med beaktande av Amsterdampakten om inrättandet av EU-agendan för städer, som överenskoms vid det informella mötet för ministrar med ansvar för stadsfrågor den 30 maj 2016 i Amsterdam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amsterdampakten om inrättandet av EU-agendan för städer, som överenskoms vid det informella mötet för ministrar med ansvar för stadsfrågor den 30 maj 2016 i Amsterdam,

| — | med beaktande av domen av den 15 december 2015 från Europeiska unionens domstol (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen av den 15 december 2015 från Europeiska unionens domstol (6),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som Europaparlamentet, rådet och kommissionen proklamerade i Göteborg den 17 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som Europaparlamentet, rådet och kommissionen proklamerade i Göteborg den 17 november 2017,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 april 2017 om att göra sammanhållningspolitiken mer effektiv, relevant och synlig för våra medborgare (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 april 2017 om att göra sammanhållningspolitiken mer effektiv, relevant och synlig för våra medborgare (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2017 om synergier och förenkling av sammanhållningspolitiken efter 2020 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2017 om synergier och förenkling av sammanhållningspolitiken efter 2020 (8),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025 (COM(2017)2025), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025 (COM(2017)2025),

| — | med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 26 april 2017 om EU:s sociala dimension (COM(2017)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 26 april 2017 om EU:s sociala dimension (COM(2017)0206),

| — | med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 10 maj 2017Hur vi bemöter globaliseringen (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 10 maj 2017Hur vi bemöter globaliseringen (COM(2017)0240),

| — | med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 31 maj 2017 om en fördjupad ekonomisk och monetär union (COM(2017)0291), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 31 maj 2017 om en fördjupad ekonomisk och monetär union (COM(2017)0291),

| — | med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 28 juni 2017 om framtiden för EU:s finanser (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 28 juni 2017 om framtiden för EU:s finanser (COM(2017)0358),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 10 april 2017Competitiveness in low-income and low-growth regions: The lagging regions report SWD(2017)0132, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 10 april 2017Competitiveness in low-income and low-growth regions: The lagging regions report SWD(2017)0132,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Why Regional Development matters for Europe’s Economic Future (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Why Regional Development matters for Europe’s Economic Future (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 februari 2018En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 (COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 februari 2018En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 (COM(2018)0098),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 11 maj 2017Sammanhållningspolitiken efter 2020 – För en stark och effektiv europeisk sammanhållningspolitik efter 2020 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 11 maj 2017Sammanhållningspolitiken efter 2020 – För en stark och effektiv europeisk sammanhållningspolitik efter 2020 (10),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 maj 2016 om Meddelande från kommissionen: Investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 maj 2016 om Meddelande från kommissionen: Investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om de urbana aspekterna i EU: s politik (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om de urbana aspekterna i EU: s politik (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2016 om nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020: integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2016 om nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020: integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om rätt finansieringsmix för Europas regioner: en avvägning mellan finansieringsinstrument och bidrag i EU:s sammanhållningspolitik (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om rätt finansieringsmix för Europas regioner: en avvägning mellan finansieringsinstrument och bidrag i EU:s sammanhållningspolitik (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om sammanhållningspolitiken och forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering (RIS3) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om sammanhållningspolitiken och forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering (RIS3) (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om europeiskt territoriellt samarbete – bästa praxis och innovativa åtgärder (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om europeiskt territoriellt samarbete – bästa praxis och innovativa åtgärder (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag: en utvärdering i enlighet med artikel 16.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag: en utvärdering i enlighet med artikel 16.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2017 om byggstenar för EU:s sammanhållningspolitik efter 2020 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2017 om byggstenar för EU:s sammanhållningspolitik efter 2020 (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2017 om större partnerengagemang och synlighet i de europeiska struktur- och investeringsfondernas resultat (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2017 om större partnerengagemang och synlighet i de europeiska struktur- och investeringsfondernas resultat (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om främjande av sammanhållning och utveckling i EU:s yttersta randområden: tillämpning av artikel 349 i EUF-fördraget (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om främjande av sammanhållning och utveckling i EU:s yttersta randområden: tillämpning av artikel 349 i EUF-fördraget (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om regioner som släpar efter i EU (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om regioner som släpar efter i EU (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (24),

| — | med beaktande av slutsatserna och rekommendationerna från högnivågruppen för förenkling för ESI-fondernas stödmottagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna och rekommendationerna från högnivågruppen för förenkling för ESI-fondernas stödmottagare,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling samt yttrandena från budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kultur och utbildning (A8-0138/2018) och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling samt yttrandena från budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kultur och utbildning (A8-0138/2018) och av följande skäl:

| A. | Sammanhållningspolitikens mål är att främja en harmonisk och balanserad utveckling i hela unionen och dess regioner och på så sätt stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, i solidarisk anda och i syfte att stimulera hållbar tillväxt, sysselsättning och social integration och att minska skillnaderna mellan och inom regionerna samt eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, i enlighet med fördragen. |
| --- | --- |

A.

Sammanhållningspolitikens mål är att främja en harmonisk och balanserad utveckling i hela unionen och dess regioner och på så sätt stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, i solidarisk anda och i syfte att stimulera hållbar tillväxt, sysselsättning och social integration och att minska skillnaderna mellan och inom regionerna samt eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, i enlighet med fördragen.

| B. | Den sjunde sammanhållningsrapporten visar att de regionala skillnaderna minskar igen, men att situationen är mycket ojämn, oavsett om man mäter BNP per capita, sysselsättning eller andra indikatorer, och att vissa skillnader består, flyttar sig eller ökar mellan eller inom regioner och medlemsstater, även inom euroområdet. |
| --- | --- |

B.

Den sjunde sammanhållningsrapporten visar att de regionala skillnaderna minskar igen, men att situationen är mycket ojämn, oavsett om man mäter BNP per capita, sysselsättning eller andra indikatorer, och att vissa skillnader består, flyttar sig eller ökar mellan eller inom regioner och medlemsstater, även inom euroområdet.

| C. | I den sjunde sammanhållningsrapporten presenteras oroväckande arbetslöshetssiffror, också för ungdomar, som i många regioner inte har återgått till nivåerna före krisen, och detsamma kan sägas om konkurrenskraft, fattigdom och social integration. |
| --- | --- |

C.

I den sjunde sammanhållningsrapporten presenteras oroväckande arbetslöshetssiffror, också för ungdomar, som i många regioner inte har återgått till nivåerna före krisen, och detsamma kan sägas om konkurrenskraft, fattigdom och social integration.

| D. | Nästan 120 miljoner européer (24 %) är fattiga eller lever nära tröskeln för fattigdom respektive i allvarlig materiell fattigdom och/eller lever i hushåll med låg arbetsintensitet. Antalet arbetande fattiga ökar och antalet arbetslösa ungdomar är fortsatt högt. |
| --- | --- |

D.

Nästan 120 miljoner européer (24 %) är fattiga eller lever nära tröskeln för fattigdom respektive i allvarlig materiell fattigdom och/eller lever i hushåll med låg arbetsintensitet. Antalet arbetande fattiga ökar och antalet arbetslösa ungdomar är fortsatt högt.

| E. | Arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten inom unionen har gradvis minskat sedan 2013, men ligger fortfarande över 2008 års nivåer, på 7,3 respektive 16,1 % (december 2017) (25), med betydande skillnader mellan och inom medlemsstaterna, i synnerhet i några av de EU-medlemsstater som drabbades hårdast av finanskrisen. De regionala skillnaderna har börjat minska. Skillnaderna i arbetslöshetsnivåer mellan medlemsstaterna är fortfarande stora, och sträcker sig från 2,4 % i Tjeckien och 3,6 % i Tyskland till 16,3 % i Spanien och 20,9 % i Grekland enligt de senaste siffrorna (26). Den dolda arbetslösheten – arbetslösa personer som vill arbeta, men inte aktivt söker jobb – var 18 % år 2016. |
| --- | --- |

E.

Arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten inom unionen har gradvis minskat sedan 2013, men ligger fortfarande över 2008 års nivåer, på 7,3 respektive 16,1 % (december 2017) (25), med betydande skillnader mellan och inom medlemsstaterna, i synnerhet i några av de EU-medlemsstater som drabbades hårdast av finanskrisen. De regionala skillnaderna har börjat minska. Skillnaderna i arbetslöshetsnivåer mellan medlemsstaterna är fortfarande stora, och sträcker sig från 2,4 % i Tjeckien och 3,6 % i Tyskland till 16,3 % i Spanien och 20,9 % i Grekland enligt de senaste siffrorna (26). Den dolda arbetslösheten – arbetslösa personer som vill arbeta, men inte aktivt söker jobb – var 18 % år 2016.

| F. | Den sjunde sammanhållningsrapporten visar på den stora mångfalden bland regioner och områden, även inom befintliga kategorier av regioner, till följd av deras särskilda villkor (yttersta randområden, låg befolkningstäthet, låg inkomst eller låg tillväxt etc.). Detta gör det nödvändigt med skräddarsydda territoriella strategier. |
| --- | --- |

F.

Den sjunde sammanhållningsrapporten visar på den stora mångfalden bland regioner och områden, även inom befintliga kategorier av regioner, till följd av deras särskilda villkor (yttersta randområden, låg befolkningstäthet, låg inkomst eller låg tillväxt etc.). Detta gör det nödvändigt med skräddarsydda territoriella strategier.

| G. | En av de viktigaste nyheterna i den sjunde sammanhållningsrapporten har att göra med identifieringen av vissa regioner som sägs ha ”fastnat i en medelinkomstfälla”och riskerar att bli akterseglade, stagnera eller halka efter. |
| --- | --- |

G.

En av de viktigaste nyheterna i den sjunde sammanhållningsrapporten har att göra med identifieringen av vissa regioner som sägs ha ”fastnat i en medelinkomstfälla”och riskerar att bli akterseglade, stagnera eller halka efter.

| H. | I den sjunde sammanhållningsrapporten framgår att det finns fickor av fattigdom och risk för territoriell fragmentering och växande subregionala skillnader, även i relativt välbärgade regioner. |
| --- | --- |

H.

I den sjunde sammanhållningsrapporten framgår att det finns fickor av fattigdom och risk för territoriell fragmentering och växande subregionala skillnader, även i relativt välbärgade regioner.

| I. | I den sjunde sammanhållningsrapporten betonas att ”effekterna av globalisering, migration, fattigdom och bristande innovation, klimatförändringar, energiövergång och föroreningar inte är begränsade till mindre utvecklade regioner”. |
| --- | --- |

I.

I den sjunde sammanhållningsrapporten betonas att ”effekterna av globalisering, migration, fattigdom och bristande innovation, klimatförändringar, energiövergång och föroreningar inte är begränsade till mindre utvecklade regioner”.

| J. | Sammanhållningspolitiken har spelat en avgörande roll i den ekonomiska återhämtningen i EU genom att främja smart och hållbar tillväxt för alla, men de offentliga investeringarna i EU är fortfarande lägre än före krisen, med stora luckor i några av de medlemsstater som drabbades värst av krisen, där de minskade från 3,4 % av BNP 2008 till 2,7 % 2016. |
| --- | --- |

J.

Sammanhållningspolitiken har spelat en avgörande roll i den ekonomiska återhämtningen i EU genom att främja smart och hållbar tillväxt för alla, men de offentliga investeringarna i EU är fortfarande lägre än före krisen, med stora luckor i några av de medlemsstater som drabbades värst av krisen, där de minskade från 3,4 % av BNP 2008 till 2,7 % 2016.

| K. | Europaparlamentet noterar att den sjunde sammanhållningsrapporten tydligt redovisar sammanhållningspolitikens resultat när det gäller tillväxt, arbetstillfällen, transport, energi, miljö, utbildning och yrkesutbildning. Detta syns i programplaneringsperioden 2014–2020 genom det stöd som gavs till 1,1 miljoner små och medelstora företag och som direkt skapade 420 000 nya arbetstillfällen, hjälpte över 7,4 miljoner arbetslösa att hitta nya jobb och dessutom hjälpte över 8,9 miljoner människor att skaffa nya kvalifikationer, vilket gör sammanhållningspolitiken till det kitt som håller samman Europa. |
| --- | --- |

K.

Europaparlamentet noterar att den sjunde sammanhållningsrapporten tydligt redovisar sammanhållningspolitikens resultat när det gäller tillväxt, arbetstillfällen, transport, energi, miljö, utbildning och yrkesutbildning. Detta syns i programplaneringsperioden 2014–2020 genom det stöd som gavs till 1,1 miljoner små och medelstora företag och som direkt skapade 420 000 nya arbetstillfällen, hjälpte över 7,4 miljoner arbetslösa att hitta nya jobb och dessutom hjälpte över 8,9 miljoner människor att skaffa nya kvalifikationer, vilket gör sammanhållningspolitiken till det kitt som håller samman Europa.

Sammanhållningspolitikens mervärde

| 1. | Europaparlamentet anser det helt avgörande att sammanhållningspolitiken även under den nya programperioden fortsätter att på lämpligt sätt omfatta samtliga europeiska regioner och fortsätter att vara EU:s huvudsakliga instrument för offentliga investeringar på grundval av långsiktiga strategier och perspektiv, med en budget som står i proportion till aktuella och framtida behov, så att man säkerställer uppfyllandet av politikens grundläggande mål. En inriktning av sammanhållningspolitiken på endast de minst utvecklade regionerna skulle förhindra att framsteg görs rörande politiska prioriteringar inom EU som helhet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken ger europeiskt mervärde genom att bidra till europeiska kollektiva nyttigheter och prioriteringar (som tillväxt, social integration, innovation och miljöskydd) liksom till offentliga och privata investeringar, och den är ett viktigt verktyg för att uppfylla fördragets mål om minskade klyftor, till förmån för en anpassning uppåt av levnadsstandarderna och minskad eftersläpning i de minst gynnade regionerna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sitt starka engagemang dels för delad förvaltning och partnerskapsprincipen, som bör bibehållas och stärkas för perioden efter 2020, dels för flernivåstyre och subsidiaritet, som bidrar till sammanhållningspolitikens mervärde. Parlamentet understryker att mervärdet med denna politik i första hand kommer av dess förmåga att ta hänsyn till de nationella utvecklingsbehoven jämte de olika regionernas och områdenas behov och särdrag och att föra Europeiska unionen närmare sina medborgare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det europeiska mervärdet starkt kommer till uttryck i det europeiska territoriella samarbetet i alla dess former (gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete, både internt och externt), som bidrar till uppnående av de övergripande målen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, samt solidaritet. Parlamentet upprepar sin begäran om att en större andel av sammanhållningspolitikens budget ska anslås till detta, och efterlyser samtidigt bättre samordning mellan olika program för att undvika överlappning. Parlamentet påminner om vikten av genomförande av makroregionala strategier för att uppfylla de sammanhållningspolitiska målen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att genomförandet av sammanhållningspolitiken i en region kan skapa externa, direkta och indirekta, positiva spridningseffekter i hela EU, bland annat på grund av den ökade handeln, som stärker den inre marknaden. Parlamentet påpekar dock att dessa fördelar varierar stort från en medlemsstat till en annan, i synnerhet beroende på geografisk närhet och strukturen på medlemsstaternas ekonomier. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker behovet av att ta fram en metod för att beräkna ”kostnaderna för utebliven sammanhållningspolitik”för att ge ytterligare kvantifierbara belägg för sammanhållningspolitikens europeiska mervärde, och att då följa exemplet med det arbete som utförts av Europaparlamentet om ”kostnaden för icke-Europa”. |
| --- | --- |

6.

Den territoriella dimensionen

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att stadsområdena kombinerar dels stora möjligheter till tillväxt, investeringar och innovation, dels olika miljömässiga, ekonomiska och sociala utmaningar, bland annat på grund av befolkningskoncentrationen och förekomsten av fickor av fattigdom, även i relativt välbärgade städer. Parlamentet betonar därför att risken för fattigdom eller socialt utanförskap är en fortsatt central utmaning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att en förstärkning av den territoriella dimensionen av sammanhållningspolitiken kräver att större uppmärksamhet riktas åt stadsnära och landsbygdsrelaterade problem, med hänvisning till de lokala myndigheternas sakkunskap och särskild inriktning på medelstora städer i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja landsbygdsområdena i all sin mångfald, genom att bättre utnyttja deras potential, främja investeringar i projekt som stöder de lokala ekonomierna, förbättra deras konnektivitet på områdena transportförbindelser, tillgänglighet och snabba bredband och ge dessa områden stöd i de utmaningar de står inför: övergiven mark, social integration, brist på arbetstillfällen, incitament till företagande, överkomligt boende, avfolkning, stadskärnornas försämrade livskraft, områden utan vårdstrukturer etc. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare när det gäller att främja hållbar landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser större hänsyn till vissa områdens särart, som i de regioner som avses i artikel 174.3 i EUF-fördraget, t.ex. öar, bergsområden, landsbygd, gränsområden, nordligt belägna områden, kustområden eller randområden, när investeringsprioriteringarna fastställs. Parlamentet understryker vikten av att skapa särskilt anpassade strategier, program och åtgärder för dessa olika regioner eller till och med utforska möjligheterna till nya särskilda agendor, i linjer med EU-agendan för städer och Amsterdampakten, |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att den ekonomiska situationen och särskilda sociala strukturen i de yttersta randområdena rättfärdigar specifika åtgärder, också när det gäller villkoren för tillgång till ESI-fonderna, i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget. Parlamentet betonar behovet av att permanenta alla undantag som avser att kompensera deras strukturella nackdelar och förbättra de specifika åtgärderna för dessa regioner genom att vid behov anpassa dem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att åberopa domstolens dom av den 15 december 2015 i syfte att garantera att artikel 349 i EUF-fördraget tillämpas korrekt när det gäller villkoren för tillgång till strukturfonderna. Parlamentet föreslår framför allt att utvidga den särskilda tilldelningen för de yttersta randområdena när det gäller den sociala delen, så att man bibehåller den nuvarande nivån på samfinansieringen från unionen i dessa regioner, och göra en anpassning av den tematiska koncentrationen. Parlamentet understryker de yttersta randområdenas potential, t.ex. som prioriterade områden för genomförande av försöksprojekt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att införandet av integrerade strategier för hållbar stadsutveckling är en positiv erfarenhet som därför bör byggas ut och som kan användas även inom andra subregionala områden, till exempel genom att upprätta en integrerad territoriell strategi parallellt med de tematiska målen, men utan att det inverkar på den tematiska koncentrationen. Parlamentet understryker vikten av lokalt ledd utveckling, som stärker sammanhållningspolitikens förmåga att involvera lokala aktörer. Parlamentet betonar att man bör analysera möjligheten att börja med nationella och regionala operativa program, på grundval av integrerade territoriella strategier och strategier för smart specialisering. |
| --- | --- |

12.

Medelinkomstregionerna: främja motståndskraft och förhindra att sårbara regioner halkar efter

| 13. | Europaparlamentet betonar att medelinkomstregionerna inte har upplevt samma tillväxt som låginkomstregionerna (som dock fortfarande inte kommit ikapp resten av EU) och regionerna med mycket höga inkomster, utan befinner sig i den så kallade ”medelinkomstfällan”på grund av alltför höga kostnader jämfört med de förstnämnda och alltför svaga innovationssystem jämfört med de sistnämnda. Parlamentet konstaterar dessutom att dessa regioner kännetecknas av tillverkningsindustri som kämpar för sin överlevnad och sårbarhet inför de omvälvningar som orsakas av globalisering och de därmed sammanhängande socioekonomiska förändringarna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är övertygat om att en viktig utmaning för den framtida sammanhållningspolitiken kommer att vara att erbjuda lämpligt stöd till medelinkomstregionerna, för att bland annat skapa en investeringsvänlig miljö, och anser att sammanhållningspolitiken måste dels minska skillnaderna och ojämlikheterna, dels förhindra att sårbara regioner halkar efter, genom att ta hänsyn till olikheter vad gäller tendenser, dynamik och förutsättningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med utmaningarna i medelinkomstregionerna, som kännetecknas av en låg tillväxttakt jämfört med genomsnittet i EU, för att främja en övergripande harmonisk utveckling inom hela unionen. Parlamentet påminner om att den framtida sammanhållningspolitiken, för att stödja dessa regioner och erbjuda lösningar på deras problem, lämpligen bör omfatta, stödja och inkludera dem i nästa programperiod, inbegripet genom skapande och genomförande av skräddarsydda strategier, program och åtgärder. I detta sammanhang påminner parlamentet om vikten av indikatorer som kompletterar BNP för att ge en mer exakt bild av just dessa regioners socioekonomiska villkor. Parlamentet anser att mer uppmärksamhet bör ägnas åt tidig identifiering av sårbarheter, så att sammanhållningspolitiken kan användas för att stärka regionernas motståndskraft och förhindra att nya skillnader uppstår i alla typer av regioner. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen tagit initiativ till ett pilotprojekt vars syfte är att tillhandahålla skräddarsytt stöd som är anpassat till de särskilda utmaningarna för regioner i industriell omvandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att dra lärdom av pilotprojektet och förväntar sig att se de emotsedda resultaten snarast möjligt. Parlamentet anser att strategier för smart specialisering har potential att genom en helhetssyn bättre stödja dessa regioner i deras utvecklingsstrategier och, mer generellt, främja ett differentierat genomförande på regional nivå, men även genom ytterligare samarbete och ökat utbyte av kunskaper och erfarenheter mellan regionerna. Parlamentet välkomnar åtgärder som Vanguard-initiativet, där strategin för smart specialisering används för att stimulera tillväxten och förnya industrin inom prioriterade områden i EU. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att social och skattemässig konvergens bidrar till målet om sammanhållning och får den inre marknaden att fungera bättre. Parlamentet anser att varierande praxis i detta avseende kan strida mot målet om sammanhållning och leda till ytterligare problem för de områden som halkar efter eller de som är mest sårbara inför globaliseringen, och uppmärksammar de mindre utvecklade regionernas ständiga behov att komma ikapp resten av unionen. Parlamentet anser att sammanhållningspolitiken kan bidra till att främja social och skattemässig konvergens (parallellt med ekonomisk och territoriell konvergens) genom att skapa goda incitament. Parlamentet understryker i detta avseende möjligheten att till exempel använda sig av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre beakta denna aspekt inom ramen för den europeiska planeringsterminen, så att sammanhållningspolitikens sociala dimension på ett bättre sätt integreras i den ekonomiska politiken, samtidigt som man på lämpligt sätt involverar lokala och regionala myndigheter för att öka processens effektivitet och engagemanget för den. |
| --- | --- |

17.

Insatsområden

| 18. | Europaparlamentet stöder en stark tematisk koncentration på ett begränsat antal prioriteringar kopplade till de stora politiska målen på EU-nivå, parallellt med större flexibilitet för förvaltningsmyndigheterna när de utformar sina territoriella strategier utifrån sina egna behov och sin egen potential, efter inkluderande samråd på lokal och regional nivå när partnerskapsöverenskommelserna utarbetas. Parlamentet betonar att sysselsättning (också ungdomsarbetslöshet), social integration, fattigdomsbekämpning, stöd till innovation, digitalisering, stöd till små och medelstora företag och uppstartsföretag, klimatförändring, den cirkulära ekonomin samt infrastruktur bör vara prioriterade områden för den framtida sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som utgör ett steg framåt i byggandet av ett socialt Europa. Parlamentet upprepar sitt engagemang för ESF som en stabil och integrerad del av ESI-fonderna, ungdomsgarantin, sysselsättningsinitiativet för unga och Europeiska solidaritetskåren, med hänvisning till deras roll när det gäller att ta itu med utmaningarna på området för sysselsättning, ekonomisk tillväxt, social integration, utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att den framtida sammanhållningspolitiken i större utsträckning bör inriktas på skydd och stöd åt de samhällen och regioner som påverkas negativt av globaliseringen (utlokaliseringar, förlorade arbetstillfällen) och även av liknande trender inom EU. Parlamentet uppmanar till att undersöka möjligheterna att i relevanta fall samordna strukturfonderna med Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, för att bland annat täcka fall av delokalisering inom EU. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att sårbarheten för klimatförändringarna varierar avsevärt från en region till en annan. Parlamentet anser att ESI-fonderna bör användas så effektivt som möjligt för att hjälpa EU att uppfylla sina åtaganden enligt klimatavtalet från Paris (COP21), t.ex. beträffande förnybar energi, energieffektivitet eller utbyte av god praxis, särskilt i bostadssektorn, och ta hänsyn till FN:s mål om hållbar utveckling. Parlamentet insisterar på att medel från instrumenten för solidaritet i händelse av naturkatastrofer ska göras tillgängliga så snabbt som omständigheterna medger och alltid på ett samordnat sätt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar att ESI-fonderna används för att på ett hållbart sätt hantera demografiska utmaningar (åldrande, avfolkning, demografiskt tryck, oförmåga att locka till sig eller behålla adekvata personalresurser) som påverkar regionerna i Europa på olika sätt. Parlamentet betonar i synnerhet behovet av att ge tillräckligt stöd till bestämda territorier, som vissa av de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att en specifik finansieringsmekanism efter 2020 måste inrättas i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget för integrering av migranter i de yttersta randområdena, som måste hantera ett större migrationstryck på grund av sina specifika förhållanden, för att på så sätt hjälpa dem till en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att EU-fonderna måste följa FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och fortsätta att främja minskad institutionalisering. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att ytterligare investeringar i kultur, utbildning, kulturarv, ungdom, idrott och hållbar turism har potential att skapa arbetstillfällen – inbegripet arbetstillfällen av hög kvalitet för ungdomar – och tillväxt och att förbättra den sociala sammanhållningen samtidigt som man motverkar fattigdom och diskriminering, vilket är särskilt viktigt exempelvis i de yttersta randområdena, på landsbygden och i avlägsna regioner. Parlamentet stöder dessutom utvecklingen av kulturella och kreativa branscher som är tätt förknippade med innovation och kreativitet. |
| --- | --- |

25.

Programplaneringen efter 2020

| 26. | Europaparlamentet betonar att den sjunde sammanhållningsrapporten lyfter fram nödvändigheten att ta hänsyn till indikatorer som kompletterar BNP per capita, som fortsatt bör vara den huvudsakliga indikatorn, vid fördelningen av medel och för att ge en mer exakt bild av de socioekonomiska villkoren, i linje med de utmaningar och behov som har konstaterats, även på subregional nivå. Parlamentet konstaterar vikten av att utgå ifrån statistik som är av god kvalitet, tillförlitlig, uppdaterad, strukturerad och tillgänglig. Parlamentet begär därför att kommissionen och Eurostat ska tillhandahålla största möjliga detaljrikedom och geografiska uppdelning i den statistik som är av relevans för sammanhållningspolitiken, så att man korrekt avspeglar regionernas behov i samband med programplaneringen. Parlamentet förespråkar att sociala, miljömässiga och demografiska kriterier beaktas, i synnerhet arbetslösheten och ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet förespråkar att de integrerade strategierna förstärks och betonar starkt att ESF måste fortsätta att ingå i EU:s regionalpolitik med tanke på dess viktiga sammanhållningsdimension. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att bidrag fortsatt bör vara det huvudsakliga instrumentet för tilldelningen av medel inom ramen för sammanhållningspolitiken, men erkänner att finansieringsinstrument kan vara ett effektivt verktyg och att de bör uppmuntras så länge de tillför mervärde och på grundval av en lämplig förhandsbedömning. Parlamentet betonar dock att användningen av dessa inte får bli ett självändamål. Deras effektivitet är beroende av många faktorer (typ av projekt, region och risk) och alla regioner, oavsett utvecklingsnivå, måste vara fria att bestämma den finansieringsmetod som är lämpligast. Parlamentet skulle motsätta sig tvingande mål för användningen av finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar till att förenkla användningsvillkoren för finansieringsinstrument och underlätta samordningen mellan dessa instrument och bidrag, med beaktande av komplementaritet, effektivitet och lokala förhållanden. Parlamentet betonar vikten av administrativ kapacitet och styrningskvalitet samt de nationella utvecklingsbankernas och institutionernas komplementära betydelse för att genomföra finansieringsinstrument som anpassats till lokala behov. Parlamentet anser det nödvändigt att harmonisera bestämmelserna om finansieringsinstrument så långt det går, oavsett hur de förvaltas. Utöver de redan existerande sammanhållningspolitiska finansieringsinstrumenten föreslår parlamentet att man också ska främja participativa finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att en koppling mellan sammanhållningspolitiken och garantier för en investeringsvänlig miljö med effektiv och korrekt användning av medel också gynnar arbetet med att uppnå sammanhållningspolitikens mål, men understryker samtidigt att sammanhållningspolitiken inte är avsedd att enbart vara ett instrument för prioriteringar utan koppling till de sammanhållningspolitiska målen. Parlamentet betonar behovet av att genomföra den överenskomna ståndpunkten om stabilitets- och tillväxtpakten avseende flexibilitet för konjunkturförhållanden, strukturreformer och statliga investeringar. Parlamentet anser att de åtgärder som sammanlänkar ESI-fondernas effektivitet med sund ekonomisk styrning i enlighet med förordning (EU) nr 1303/2013 bör analyseras noggrant, inbegripet genom deltagande av alla berörda parter. Parlamentet anser att kommissionen bör överväga justeringar avseende kopplingen mellan sammanhållningspolitiken och den europeiska planeringsterminen för att stärka planeringsterminens territoriella och sociala dimension och ta hänsyn till andra faktorer som bidrar till att man uppnår sammanhållningsmålen, såsom verklig konvergens. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta sammanhang och inom ramen för den europeiska planeringsterminen titta närmare på regional och nationell samfinansiering under ESI-fonderna och dess påverkan på de nationella underskotten. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att strategierna för smart specialisering bör stärkas, som ett nytt sätt att investera i långsiktig tillväxtpotential mot bakgrund av snabba tekniska förändringar och globalisering. Parlamentet erkänner att förhandsvillkoren är av stor nytta, men betonar att de i vissa fall har ökat komplexiteten och orsakat förseningar för programmens utformning och start. Parlamentet noterar revisionsrättens anmärkningar om förhandsvillkoren i sin särskilda rapport nr 15/2017. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att där så är lämpligt minska antalet förhandsvillkor och på detta område stärka proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna genom att i så stor utsträckning som möjligt utnyttja befintliga strategidokument som skulle kunna uppfylla framtida förhandsvillkor. Parlamentet understryker att förhandsvillkor bör ha nära koppling till investeringarnas effektivitet, samtidigt som lika behandling för samtliga medlemsstater säkerställs. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar att kvalitet och stabilitet i den offentliga förvaltningen är en avgörande faktor för regional tillväxt och effektivitet i ESI-fonderna; en förutsättning för att uppnå sådan kvalitet och stabilitet är god utbildning, fortbildning och lokalt tillgängliga rådgivningstjänster. Parlamentet betonar behovet av att förbättra styrningens kvalitet och att säkerställa tillräckligt tekniskt stöd, eftersom dessa faktorer har stor betydelse för ett korrekt genomförande av sammanhållningspolitiken och kan variera avsevärt i medlemsstaterna, vilket är särskilt tydligt i exempelvis regioner där utvecklingen släpar efter. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt utvärdera det framtida Jaspers-programmet och att därvid ta hänsyn till rekommendationerna från revisionsrätten. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uttalar sitt stöd för att sammanhållningspolitiken ska lägga större fokus på resultat och innehåll och röra sig bort från ett bokföringsmässigt synsätt i riktning mot större fokus på resultatkrav och större flexibilitet för förvaltningsmyndigheterna när det gäller hur man ska uppnå målen samtidigt som man fullt ut respekterar principerna om bland annat partnerskap, öppenhet och ansvar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att fortsätta kampen mot bedrägerier, och uppmanar till nolltolerans för korruption. |
| --- | --- |

34.

En förenklad sammanhållningspolitik

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina framtida lagstiftningsförslag ta hänsyn till rekommendationerna från högnivågruppen för förenkling. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet framhåller behovet av att tillhandahålla en ram som garanterar den rättsliga stabiliteten genom enkla, tydliga och förutsägbara regler, särskilt när det gäller förvaltning och kontroll, för att säkerställa en korrekt balans mellan resultatkrav och förenkling. För nästa programperiod efterlyser parlamentet att regelverket görs mindre omfattande och att antalet riktlinjer minskas (med omsorg, så att man i nära samarbete med intressenterna säkerställer nödvändig kontinuitet i de förfaranden och bestämmelser som de berörda mottagarna och förvaltningsmyndigheterna är väl bevandrade i). Parlamentet anser att relevanta handlingar ska översättas till alla EU-språk och att retroaktiv tillämpning och tolkning av reglerna ska undvikas så långt som möjligt. Parlamentet efterlyser en samlad rättslig ram och riktlinjer för gränsöverskridande projekt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar samtidigt behovet av att undvika överreglering och att göra de operativa programmen till riktiga strategidokument som är mer koncisa och flexibla, och införa ett förenklat förfarande för att göra riktade ändringar i dem under programperioden (t.ex. vid naturkatastrofer) för att kunna reagera på ändrade förhållande och regionala behov. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser ett riktigt samlat regelverk för ESI-fonderna, inbegripet vidare harmonisering av gemensamma regler för instrument som bidrar till samma tematiska mål. Parlamentet anser det vara nödvändigt att strama upp upphandlingsförfarandena inom ramen för fonderna och att påskynda förfarandena för statligt stöd där villkor måste uppfyllas. Parlamentet uttalar sitt stöd för en enhetlig hantering av EU-medel under direkt förvaltning och sammanhållningspolitikens medel när det gäller statliga stöd på ett mer koherent sätt och, mer allmänt, för harmoniserade regler för EU-åtgärder som riktar sig till samma mottagare. Parlamentet understryker vikten av större komplementaritet mellan sammanhållningspolitiken och EU:s framtida forskningsprogram, för att omfatta hela cykeln från grundläggande forskning till kommersiella tillämpningar. Parlamentet anser att den tematiska koncentrationen bör bibehållas i syfte att möjliggöra synergier mellan olika finansieringskällor på projektnivå. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet noterar inrättandet av en arbetsgrupp om subsidiaritet och proportionalitet och förväntar sig att denna arbetsgrupp tar fram konkreta förslag för att stärka efterlevnaden av dessa två principer inom ramen för sammanhållningspolitiken. Parlamentet stöder målet med att säkerställa användning av dessa principer för att möjliggöra ett genuint flernivåstyre, vilket kräver att lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter ges lämpliga befogenheter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har presenterat en mer integrerad utvärdering av övergripande politiska åtgärder, och att synergier mellan olika EU-politiska åtgärder inte rapporteras. Parlamentet efterlyser höga ambitioner vad gäller strategier, finansiering och åtgärder som kommer att öka synergierna med andra EU-medel och locka till sig kompletterande ekonomiskt stöd. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare optimera synergierna mellan ESI-fonderna och andra instrument, bland annat Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), liksom med andra centralt förvaltade program som Horisont 2020, som kompletterar sammanhållningspolitiken när det gäller stöd för forskning och innovation. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar till att villkoren i samband med programplanering, genomförande och kontroll av ESI-fonderna i framtiden ska följa principerna om differentiering och proportionalitet, med utgångspunkt i öppna och rättvisa kriterier och i överensstämmelse med de belopp som anslagits till programmen, deras riskprofil, kvaliteten på förvaltningen och storleken på mottagarnas egenfinansiering. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet ser det som nödvändigt att förhållandet mellan kommissionen och förvaltningsmyndigheterna utvecklas mot ett ”förtroendeavtal”. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att ha en adekvat och fungerande ram för flernivåstyre. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att dra nytta av det arbete som tidigare har utförts på området för sund förvaltning av offentliga medel, och införa en princip om särskild certifiering för de förvaltningsmyndigheter som visar prov på förmåga att följa regelverket. Parlamentet uppmanar, när det gäller kontroll, till att i större utsträckning använda sig av nationella och regionala bestämmelser, så länge deras effektivitet har kontrollerats och bekräftats. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar till att stärka principen om samordnad revision, påskynda genomförandet av e-sammanhållningen och göra användningen av förenklade och standardiserade kostnader till allmän praxis, eftersom detta bland annat har visat sig vara lättare att genomföra och inte har gett upphov till några fel. Parlamentet betonar att digitalisering har stor potential vad gäller övervakning och rapportering. Parlamentet anser att utbytet av expertkunskap bör underlättas genom att man inrättar en portal för kunskapsutbyte där man kan utbyta god praxis. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag på hur sammanhållningspolitiken bättre kan reagera på oförutsedda händelser och påminner i detta sammanhang om sitt krav på att inrätta en reserv som skulle kunna ge regionerna ytterligare flexibilitet utan att de långsiktiga målen för de operativa programmen äventyras. |
| --- | --- |

44.

Utmaningar och framtidsutsikter

| 45. | Europaparlamentet är extremt oroat över de scenarier som kommissionen nyligen presenterat angående potentiella budgetnedskärningar för sammanhållningspolitiken i nästa fleråriga budgetram, som skulle leda till att många regioner lämnas utanför sammanhållningspolitiken. Parlamentet förespråkar en ambitiös budget som står i proportion till utmaningarna och uppmanar till att inte göra sammanhållningspolitiken till en justerbar variabel. Parlamentet påminner om att det är icke-förhandlingsbart för Europaparlamentet att alla EU:s regioner omfattas av sammanhållningspolitiken, och framhäver teorin om ”grupper av ekonomisk utveckling”som bekräftar vikten av ett differentierat stöd till alla europeiska regioner, även för regioner med mycket hög inkomst som måste upprätthålla sin konkurrenskraft gentemot sina globala konkurrenter. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken kan vara till hjälp vid nya utmaningar, som säkerhet eller integration av flyktingar som åtnjuter internationellt skydd. Parlamentet påpekar dock att sammanhållningspolitiken inte kan lösa alla kriser, och motsätter sig att sammanhållningspolitikens medel används för att tillgodose kortsiktiga finansieringsbehov som ligger utanför politikens egentliga syfte: social och ekonomisk utveckling i EU på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar att positiva resultat uppnåtts genom Efsi, som dock måste investera med större transparens och bättre målinriktning. Parlamentet betonar att sammanhållningspolitiken och Efsi är olika koncept med olika mål, som i vissa fall kan vara komplementära men inte utbytbara, oavsett regionernas utvecklingsnivå, särskilt med tanke på att Efsi till skillnad från strukturfonderna främst arbetar med lån. Parlamentet påminner om vikten av att hålla isär Efsi och sammanhållningspolitiken men också att hitta tydliga fall där de två kan kombineras. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för långsiktig programplanering. Parlamentet anser att det enda hållbara alternativet till den nuvarande sjuåriga löptiden är en flerårig budgetram på 5+5 år, med en översyn efter halva tiden. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett tydligt förslag avseende metoderna för det praktiska genomförandet av en budgetram på 5 + 5 år. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att göra allt för att undvika förseningar i nästa period, så att man kan undvika sena betalningar och återtaganden, som försämrar sammanhållningspolitikens positiva resultat. Parlamentet betonar vikten av att i tid lägga fram alla handlingar för den framtida rättsliga ramen på alla officiella språk för att säkerställa att alla mottagare får information på lika villkor och i rätt tid. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar till att förbättra kommunikationerna med EU-medborgarna för att på så sätt höja allmänhetens kunskap om sammanhållningspolitikens konkreta resultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att dra större nytta av förvaltningsmyndigheterna och projektansvariga som använder innovativa kommunikationsmetoder lokalt för att informera allmänheten om resultaten av hur medlen används i regionerna. Parlamentet understryker behovet av bättre information och kommunikation, inte bara längre fram i processen (ESI-fondernas resultat) utan även i början (finansieringsmöjligheter), i synnerhet gentemot små projektansvariga. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta mekanismer och breda institutionaliserade plattformar för samarbete i syfte att öka synligheten och höja medvetenheten. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet konstaterar att vissa europeiska regioner är särskilt utsatta för följderna av brexit. Parlamentet understryker att den framtida sammanhållningspolitiken måste minimera de negativa följderna av brexit för de andra regionerna i EU och uppmanar till att studera möjligheten att fortsätta partnerskapen inom ramen för territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 281.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(6)  Domstolens dom av den 15 december 2015, parlamentet och kommissionen mot rådet, C-132/14 – C-136/14, ECLI:EU:C:2015:813.

(7)  Doc. 8463/17.

(8)  Doc. 14263/17.

(9)  Iammarino, S., Rodriguez-Pose, A., Storper, M., Why Regional Development Matters for Europe’s Economic Future, Working Papers 07/2017, GD Regional- och stadspolitik, Europeiska kommissionen (2017).

(10)  EUT C 306, 15.9.2017, s. 8.

(11)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 94.

(12)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 132.

(13)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 124.

(14)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 2.

(15)  Antagna texter, P8_TA(2017)0222.

(16)  Antagna texter, P8_TA(2016)0320.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2016)0321.

(18)  Antagna texter, P8_TA(2017)0053.

(19)  Antagna texter, P8_TA(2017)0254.

(20)  Antagna texter, P8_TA(2017)0245.

(21)  Antagna texter, P8_TA(2017)0316.

(22)  Antagna texter, P8_TA(2017)0401.

(23)  Antagna texter, P8_TA(2018)0067.

(24)  Antagna texter, P8_TA(2018)0075.

(25)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8631691/3-31012018-BP-EN.pdf/bdc1dbf2-6511-4dc5-ac90-dbadee96f5fb

(26)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8701418/3-01032018-AP-EN/37be1dc2-3905-4b39-9ef6-adcea3cc347a

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/63

---

P8_TA(2018)0117

Kommissionens integritetspolicy, särskilt utnämningen av kommissionens generalsekreterare

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om kommissionens integritetspolicy, särskilt utnämningen av kommissionens generalsekreterare (2018/2624(RSP))

(2019/C 390/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens uttalande av den 12 mars 2018 om kommissionens integritetspolicy, särskilt utnämningen av kommissionens generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande av den 12 mars 2018 om kommissionens integritetspolicy, särskilt utnämningen av kommissionens generalsekreterare,

| — | med beaktande av kommissionens svar av den 25 mars 2018 på frågorna för skriftligt besvarande från ledamöter i budgetkontrollutskottet och under den utfrågning som utskottet anordnade den 27 mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens svar av den 25 mars 2018 på frågorna för skriftligt besvarande från ledamöter i budgetkontrollutskottet och under den utfrågning som utskottet anordnade den 27 mars 2018,

| — | med beaktande av artikel 14.1 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 14.1 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, särskilt artiklarna 4, 7 och 29, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, särskilt artiklarna 4, 7 och 29,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från budgetkontrollutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från budgetkontrollutskottet,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen måste, i egenskap av fördragens väktare, ovillkorligen agera i enlighet med reglernas bokstav och anda. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen måste, i egenskap av fördragens väktare, ovillkorligen agera i enlighet med reglernas bokstav och anda.

| B. | Förtroendet för det europeiska projektet och Europeiska unionen kan bara upprätthållas om Europeiska unionens institutioner är ett föredöme när det gäller att visa aktning för lag och rätt, insyn i verksamhet och god förvaltningssed, och om de anses ha tillräckliga interna kontroller och motvikter för att reagera på ett adekvat sätt när dessa grundläggande principer hotas. |
| --- | --- |

B.

Förtroendet för det europeiska projektet och Europeiska unionen kan bara upprätthållas om Europeiska unionens institutioner är ett föredöme när det gäller att visa aktning för lag och rätt, insyn i verksamhet och god förvaltningssed, och om de anses ha tillräckliga interna kontroller och motvikter för att reagera på ett adekvat sätt när dessa grundläggande principer hotas.

| C. | Enligt fördragen är alla EU-institutioner självständiga i frågor som rör deras organisation och personalpolitik, inbegripet när de väljer sina högsta tjänstemän på grundval av meriter, erfarenhet och förtroende, i linje med tjänsteföreskrifterna och sina respektive arbetsordningar. |
| --- | --- |

C.

Enligt fördragen är alla EU-institutioner självständiga i frågor som rör deras organisation och personalpolitik, inbegripet när de väljer sina högsta tjänstemän på grundval av meriter, erfarenhet och förtroende, i linje med tjänsteföreskrifterna och sina respektive arbetsordningar.

| D. | Tjänster som utlyses externt leder ofta till valet av interna kandidater som inte uppfyller kraven för att ansöka enligt interna regler, och som därigenom kringgår den vanliga karriärutvecklingen. |
| --- | --- |

D.

Tjänster som utlyses externt leder ofta till valet av interna kandidater som inte uppfyller kraven för att ansöka enligt interna regler, och som därigenom kringgår den vanliga karriärutvecklingen.

| E. | Utnämningar till ledande befattningar, såsom generalsekreterare, bör ske oberoende av andra utnämningar, så att man kan undvika misstankar om paketuppgörelser som inte medger insyn eller köpslående på grundval av ej offentliggjord information. |
| --- | --- |

E.

Utnämningar till ledande befattningar, såsom generalsekreterare, bör ske oberoende av andra utnämningar, så att man kan undvika misstankar om paketuppgörelser som inte medger insyn eller köpslående på grundval av ej offentliggjord information.

| F. | Europeiska ombudsmannen håller nu på att undersöka det aktuella utnämningsförfarandet, och parlamentet är övertygat om att ombudsmannen kommer att informera kommissionen och parlamentet om sina synpunkter och eventuella förekomster av oegentligheter som har framkommit och som behöver följas upp. |
| --- | --- |

F.

Europeiska ombudsmannen håller nu på att undersöka det aktuella utnämningsförfarandet, och parlamentet är övertygat om att ombudsmannen kommer att informera kommissionen och parlamentet om sina synpunkter och eventuella förekomster av oegentligheter som har framkommit och som behöver följas upp.

| G. | Kommissionen har medgett att det har funnits brister i kommunikationen angående utnämningen och har konstaterat att den behöver öka ansträngningarna på det området. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har medgett att det har funnits brister i kommunikationen angående utnämningen och har konstaterat att den behöver öka ansträngningarna på det området.

| H. | Personalkommittéerna har, i sin roll som valda företrädare för personalen vid EU:s institutioner, begärt insynsvänliga förfaranden för utnämningar till alla ledande befattningar. |
| --- | --- |

H.

Personalkommittéerna har, i sin roll som valda företrädare för personalen vid EU:s institutioner, begärt insynsvänliga förfaranden för utnämningar till alla ledande befattningar.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att förfarandet för utnämning av kommissionens nya generalsekreterare den 21 februari 2018 genomfördes på ett sätt som orsakade omfattande irritation och ogillande hos allmänheten, bland Europaparlamentets ledamöter och i den europeiska offentliga förvaltningen. Parlamentet konstaterar att resultatet av detta förfarande riskerar att skada inte bara kommissionens utan alla EU-institutioners anseende. Kommissionen uppmanas att erkänna att detta förfarande och kommunikationen om det gentemot medierna, parlamentet och allmänheten har påverkat dess anseende på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

1.

Sakförhållanden

| 2. | Europaparlamentet noterar att






  — | tjänsten som biträdande generalsekreterare utlystes den 31 januari 2018 med den vanliga tidsfristen på tio arbetsdagar för ansökningar (dvs. den 13 februari 2018), |
| --- | --- | --- |

2.

—

tjänsten som biträdande generalsekreterare utlystes den 31 januari 2018 med den vanliga tidsfristen på tio arbetsdagar för ansökningar (dvs. den 13 februari 2018),

| — | endast två kandidater sökte tjänsten, en man och en kvinna, båda från kommissionens ordförandes kansli; den nya generalsekreteraren var en av de sökande till tjänsten; den andra kandidaten sökte den lediga tjänsten den 8 februari 2018, gick igenom en heldag på utvärderingscentrumet den 12 februari 2018, drog tillbaka sin ansökan före intervjun med den rådgivande kommittén i utnämningsfrågor, som var planerad till den 20 februari 2018, och utnämndes sedan till kommissionens ordförandes nya kanslichef, |
| --- | --- |

—

endast två kandidater sökte tjänsten, en man och en kvinna, båda från kommissionens ordförandes kansli; den nya generalsekreteraren var en av de sökande till tjänsten; den andra kandidaten sökte den lediga tjänsten den 8 februari 2018, gick igenom en heldag på utvärderingscentrumet den 12 februari 2018, drog tillbaka sin ansökan före intervjun med den rådgivande kommittén i utnämningsfrågor, som var planerad till den 20 februari 2018, och utnämndes sedan till kommissionens ordförandes nya kanslichef,

| — | den nya generalsekreteraren gick igenom förfarandet i artikel 29 i tjänsteföreskrifterna enligt följande:






  a) | en heldag på utvärderingscentrumet (den 15 februari 2018), |
| --- | --- | --- |

—

den nya generalsekreteraren gick igenom förfarandet i artikel 29 i tjänsteföreskrifterna enligt följande:

a)

en heldag på utvärderingscentrumet (den 15 februari 2018),

| b) | en intervju (den 16 februari 2018), en utvärdering och ett yttrande (den 20 februari 2018) av den rådgivande kommittén i utnämningsfrågor, |
| --- | --- |

b)

en intervju (den 16 februari 2018), en utvärdering och ett yttrande (den 20 februari 2018) av den rådgivande kommittén i utnämningsfrågor,

| c) | en intervju med kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal, och med kommissionens ordförande (den 20 februari 2018), |
| --- | --- |

c)

en intervju med kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal, och med kommissionens ordförande (den 20 februari 2018),

| — | inga protokoll fördes under dessa intervjuer, och att det inte heller noterades hur långa de var, |
| --- | --- |

—

inga protokoll fördes under dessa intervjuer, och att det inte heller noterades hur långa de var,

| — | kommissionskollegiet enhälligt utnämnde kommissionens ordförandes kanslichef till biträdande generalsekreterare den 21 februari 2018, |
| --- | --- |

—

kommissionskollegiet enhälligt utnämnde kommissionens ordförandes kanslichef till biträdande generalsekreterare den 21 februari 2018,

| — | den dåvarande generalsekreteraren därefter, under samma sammanträde, meddelade att han skulle gå i pension, efter att på förmiddagen samma dag ha skickat en formell skrivelse till ordföranden, där han tillkännagav sin avsikt att gå i pension den 31 mars 2018, |
| --- | --- |

—

den dåvarande generalsekreteraren därefter, under samma sammanträde, meddelade att han skulle gå i pension, efter att på förmiddagen samma dag ha skickat en formell skrivelse till ordföranden, där han tillkännagav sin avsikt att gå i pension den 31 mars 2018,

| — | kommissionens ordförande och hans kanslichef hade vetat sedan 2015 att den dåvarande generalsekreteraren avsåg att gå i pension strax efter mars 2018, en avsikt som bekräftades i början av 2018; ordföranden hade emellertid inte fört informationen vidare eftersom han inte ville underminera den dåvarande generalsekreterarens auktoritet, men han hade samtalat med sin kanslichef, |
| --- | --- |

—

kommissionens ordförande och hans kanslichef hade vetat sedan 2015 att den dåvarande generalsekreteraren avsåg att gå i pension strax efter mars 2018, en avsikt som bekräftades i början av 2018; ordföranden hade emellertid inte fört informationen vidare eftersom han inte ville underminera den dåvarande generalsekreterarens auktoritet, men han hade samtalat med sin kanslichef,

| — | kommissionens ordförande, efter att upprepade gånger ha misslyckats med att övertala den dåvarande generalsekreteraren att förlänga sin ämbetsperiod, allra minst borde ha informerat kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal om den förestående lediga tjänsten, så att man i god tid hade kunnat vidta åtgärder för att tillsätta tjänsten enligt det normala förfarandet i enlighet med bästa praxis, |
| --- | --- |

—

kommissionens ordförande, efter att upprepade gånger ha misslyckats med att övertala den dåvarande generalsekreteraren att förlänga sin ämbetsperiod, allra minst borde ha informerat kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal om den förestående lediga tjänsten, så att man i god tid hade kunnat vidta åtgärder för att tillsätta tjänsten enligt det normala förfarandet i enlighet med bästa praxis,

| — | kommissionskollegiet, på grundval av ett förslag från ordföranden, i samförstånd med kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal och utan att utnämningen av ny generalsekreterare hade förts upp på föredragningslistan för sammanträdet, beslutade att i enlighet med artikel 7 i tjänsteföreskrifterna förflytta den nyutnämnda biträdande generalsekreteraren med sin tjänst till befattningen som kommissionens generalsekreterare (omplacering utan utlysning av tjänsten). |
| --- | --- |

—

kommissionskollegiet, på grundval av ett förslag från ordföranden, i samförstånd med kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal och utan att utnämningen av ny generalsekreterare hade förts upp på föredragningslistan för sammanträdet, beslutade att i enlighet med artikel 7 i tjänsteföreskrifterna förflytta den nyutnämnda biträdande generalsekreteraren med sin tjänst till befattningen som kommissionens generalsekreterare (omplacering utan utlysning av tjänsten).

Den nya generalsekreterarens karriärutveckling

| 3. | Europaparlamentet noterar att






  — | den nya generalsekreteraren började arbeta vid kommissionen som tjänsteman i lönegrad AD 6 i november 2004, efter att ha klarat det allmänna uttagningsprovet för tjänstegruppen AD, COM/A/10/01; han befordrades till lönegrad AD 7 2007, lönegrad AD8 2009, lönegrad AD 9 2011 och lönegrad AD 10 2013, |
| --- | --- | --- |

3.

—

den nya generalsekreteraren började arbeta vid kommissionen som tjänsteman i lönegrad AD 6 i november 2004, efter att ha klarat det allmänna uttagningsprovet för tjänstegruppen AD, COM/A/10/01; han befordrades till lönegrad AD 7 2007, lönegrad AD8 2009, lönegrad AD 9 2011 och lönegrad AD 10 2013,

| — | han den 10 februari 2010, medan han fortfarande var i lönegrad AD 8 i sin grundläggande karriär, flyttades över till tjänsten som chef för vice ordförande Redings kansli, där han innehade tjänsten som kanslichef i lönegrad AD 14, på direktörsnivå, i enlighet med de regler för kansliers sammansättning som gällde vid den tiden (SEC(2010)0104), |
| --- | --- |

—

han den 10 februari 2010, medan han fortfarande var i lönegrad AD 8 i sin grundläggande karriär, flyttades över till tjänsten som chef för vice ordförande Redings kansli, där han innehade tjänsten som kanslichef i lönegrad AD 14, på direktörsnivå, i enlighet med de regler för kansliers sammansättning som gällde vid den tiden (SEC(2010)0104),

| — | den nya generalsekreteraren var tjänstledig av personliga skäl (CCP) under perioden 1 april–31 maj 2014 för att arbeta som kampanjchef för EPP-gruppens toppkandidat till tjänsten som kommissionens ordförande, |
| --- | --- |

—

den nya generalsekreteraren var tjänstledig av personliga skäl (CCP) under perioden 1 april–31 maj 2014 för att arbeta som kampanjchef för EPP-gruppens toppkandidat till tjänsten som kommissionens ordförande,

| — | han efter sitt återinträde i tjänst den 1 juni 2014 tillsattes i egenskap av tjänsteman i lönegrad AD 14 som chefsrådgivare vid generaldirektoratet för ekonomi och finans, |
| --- | --- |

—

han efter sitt återinträde i tjänst den 1 juni 2014 tillsattes i egenskap av tjänsteman i lönegrad AD 14 som chefsrådgivare vid generaldirektoratet för ekonomi och finans,

| — | den nya generalsekreteraren efter att framgångsrikt ha genomgått ett urvalsförfarande utnämndes till chefsrådgivare vid Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling med verkan från den 1 juli 2014; i och med denna utnämning blev han tjänsteman i lönegrad AD 14 i sin grundläggande karriär, |
| --- | --- |

—

den nya generalsekreteraren efter att framgångsrikt ha genomgått ett urvalsförfarande utnämndes till chefsrådgivare vid Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling med verkan från den 1 juli 2014; i och med denna utnämning blev han tjänsteman i lönegrad AD 14 i sin grundläggande karriär,

| — | den nya generalsekreteraren från den 1 juli 2014 till den 31 oktober 2014 överflyttades i lönegrad AD 14 till tjänsten som chef för övergångsteamet för Europeiska kommissionens tillträdande ordförande, |
| --- | --- |

—

den nya generalsekreteraren från den 1 juli 2014 till den 31 oktober 2014 överflyttades i lönegrad AD 14 till tjänsten som chef för övergångsteamet för Europeiska kommissionens tillträdande ordförande,

| — | han den 1 november 2014 överflyttades till tjänsten som chef för ordförandens kansli i lönegrad AD 15 i enlighet med reglerna för kansliernas sammansättning, vilka har varit i kraft sedan 2004 (se besluten SEC(2004)0185, SEC(2010)0104 och C(2014)9002), |
| --- | --- |

—

han den 1 november 2014 överflyttades till tjänsten som chef för ordförandens kansli i lönegrad AD 15 i enlighet med reglerna för kansliernas sammansättning, vilka har varit i kraft sedan 2004 (se besluten SEC(2004)0185, SEC(2010)0104 och C(2014)9002),

| — | han den 1 januari 2017 befordrades till lönegrad AD 15 i sin grundläggande karriär (överflyttningarna borträknade) som tjänsteman inom ramen för det tionde befordringsförfarandet för högre tjänstemän, ett beslut som fattades av kommissionskollegiet (PV(2017)2221). Följaktligen var han, före sammanträdet den 21 februari 2018, i sin grundläggande karriär tjänsteman vid kommissionen i lönegrad AD 15 och chefsrådgivare vid generaldirektoratet för ekonomi och finans. |
| --- | --- |

—

han den 1 januari 2017 befordrades till lönegrad AD 15 i sin grundläggande karriär (överflyttningarna borträknade) som tjänsteman inom ramen för det tionde befordringsförfarandet för högre tjänstemän, ett beslut som fattades av kommissionskollegiet (PV(2017)2221). Följaktligen var han, före sammanträdet den 21 februari 2018, i sin grundläggande karriär tjänsteman vid kommissionen i lönegrad AD 15 och chefsrådgivare vid generaldirektoratet för ekonomi och finans.

| 4. | Europaparlamentet uppmärksammar den nya generalsekreterarens ytterst snabba karriär, då han under en period på lite drygt 13 år gick från AD 6 till AD 15 och tillbringade åtta år i olika befattningar (efter den första befordrades han från AD 10 till AD 14 och efter den andra från AD 14 till AD 15). |
| --- | --- |

4.

Tidigare generalsekreterares karriärutveckling

| 5. | Europaparlamentet betonar att de tre föregående generalsekreterarna enligt vad kommissionen uppger blev direktör, generaldirektör och kanslichef innan de förflyttades till tjänsten som generalsekreterare, medan den nya generalsekreteraren inte haft några ledande uppgifter inom kommissionen. Parlamentet påpekar i synnerhet att han den 21 februari 2018 inte tjänstgjorde som biträdande generalsekreterare och att han har tjänstgjort i mindre än 14 månader i den grundläggande lönegraden AD 15. |
| --- | --- |

5.

Utnämningsförfarandet

| 6. | Europaparlamentet noterar att den nya generalsekreteraren enligt vad kommissionen uppger förflyttades i tjänstens intresse i enlighet med artikel 7 i tjänsteföreskrifterna och att tjänsten inte utlystes eftersom den inte ansågs vara ledig. Parlamentet konstaterar därmed att inga tjänstemän kunde söka den, eftersom förfarandet sköttes som en omplacering med tjänst snarare än en förflyttning i egentlig mening med en riktig utlysning av den lediga tjänsten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har använt samma förfarande för förflyttning enligt artikel 7 i tjänsteföreskrifterna för de tre föregående generalsekreterarna (förflyttning med tjänst snarare än förflyttning i egentlig mening). Parlamentet understryker emellertid att ingen av de föregående generalsekreterarna successivt utnämndes till biträdande generalsekreterare och generalsekreterare under samma sammanträde. Parlamentet understryker också att alla de tre föregående generalsekreterarna föreslogs för kollegiet under samma sammanträde där deras respektive föregångare förflyttades till en annan tjänst eller meddelade att de skulle gå i pension. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att utnämningen genom förflyttning initierades av kommissionens ordförande i samförstånd med kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal och efter samråd med förste vice ordföranden (som hade rådfrågats angående kandidatens namn, men definitivt inte angående förfarandet). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att det inte är kommissionens praxis att förflytta direktörer i lönegrad AD 15 till generaldirektörstjänster, men noterar att kommissionen anser att kollegiet juridiskt sett kunde ha beslutat att förflytta en chefsrådgivare till tjänsten som generalsekreterare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet ifrågasätter varför kommissionen använde olika förfaranden för utnämningarna till biträdande generalsekreterare respektive generalsekreterare för samma kandidat och under samma sammanträde. |
| --- | --- |

10.

Slutsatser

| 11. | Europaparlamentet betonar att kommissionens svar visar att ordföranden och hans kanslichef sedan 2015 har varit medvetna om den tidigare generalsekreterarens avsikt att gå i pension strax efter den 1 mars 2018, en avsikt som han bekräftade på nytt i början av 2018. Parlamentet understryker att detta skulle ha möjliggjort ett ordinarie utnämningsförfarande för hans efterträdare genom något av de två förfaranden som föreskrivs i tjänsteföreskrifterna: 1) utnämning av kollegiet efter utlysning av tjänsten och ett urvalsförfarande i enlighet med artikel 29 i tjänsteföreskrifterna eller 2) förflyttning i tjänstens intresse i enlighet med artikel 7 i tjänsteföreskrifterna, även här efter utlysning av tjänsten så att alla intresserade tjänstemän ges tillfälle att ansöka om denna förflyttning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar kommissionens synsätt att utlysandet av en tjänst inte behöver ses som en regel enligt tjänsteföreskrifterna, särskilt med avseende på tjänsten som generalsekreterare, som inte bara kräver särskild erfarenhet utan också en särskild nivå av förtroende från ordföranden och kommissionskollegiet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att valet av förfarandet för förflyttning enligt artikel 7 i tjänsteföreskrifterna, i form av omplacering av den nyutnämnde biträdande generalsekreteraren med sin tjänst till befattningen som generalsekreterare, medförde att det inte var nödvändigt att utlysa den avgående generalsekreterarens tjänst. Även om samma förfarande användes för utnämningarna av tidigare generalsekreterare hade de personerna tidigare innehaft generaldirektörstjänster med stort lednings- och budgetansvar. Parlamentet betonar dock att denna tradition att inte utlysa tjänster har nått vägs ände i så måtto att den inte motsvarar de moderna normer för öppenhet som kommissionen, Europaparlamentet och andra EU-institutioner bör hålla sig till. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar kommissionens omfattande praxis att tillsätta tjänster genom interna förflyttningar i form av omplacering med tjänst, en praxis som används också för ledande befattningar. Samtidigt som parlamentet erkänner det stora utrymme för skönsmässig bedömning som institutionerna förfogar över i detta avseende är det oroat över att detta kan undergräva principen om lika möjligheter och äventyra urvalet av de mest kompetenta kandidaterna. Parlamentet uppmanar unionens alla institutioner att tillsätta tjänster genom sådana förflyttningar först efter att ha meddelat personalen, i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis, och att prioritera öppna och transparenta förfaranden som syftar till att välja ut de mest kompetenta kandidaterna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att endast ordföranden, kommissionsledamoten med ansvar för budget och personal, förste vice ordföranden samt den tidigare och den nya generalsekreterararen före kommissionskollegiets sammanträde den 21 februari 2018 kände till att förslaget till omedelbar utnämning av den nya generalsekreteraren skulle läggas fram. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fastslår att detta förfarande tycks ha överraskat alla övriga kommissionsledamöter och förhindrat en diskussion dem emellan, eftersom utnämningen av en ny generalsekreterare inte förekom på föredragningslistan för kommissionsledamöternas sammanträde den 21 februari 2018. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är djupt oroat över att detta förfarande för utnämning av den nya generalsekreteraren kan skapa tvivel om det föregående förfarandet för utnämning av den biträdande generalsekreteraren om det i första hand eventuellt inte har använts för att tillsätta denna lediga tjänst, utan snarare för att möjliggöra en förflyttning till tjänsten som generalsekreterare i enlighet med artikel 7 i tjänsteföreskrifterna, utan att tjänsten utlysts. Parlamentet anser att även om ett sådant förfarande eventuellt uppfyller de rent formella kraven, går det ändå emot tjänsteföreskrifternas anda och förhindrar konkurrens om tjänsten från andra anställda som kan komma i fråga. |
| --- | --- |

17.

Slutsatser

| 18. | Europaparlamentet är besviket över att inte en enda kommissionsledamot verkar ha ifrågasatt denna överraskande utnämning, bett om en senareläggning av detta utnämningsbeslut eller begärt en grundläggande diskussion om rollen för en kommande generalsekreterare i kommissionen och om hur denna roll uppfattas, samtidigt som man kan konstatera att denna punkt inte fanns med på dagordningen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att generaldirektörerna vid EU-institutionerna ansvarar för hundratals anställda och genomförandet av omfattande budgetmedel som utanordnare samt att de även är skyldiga att underteckna en revisionsförklaring i sina årliga verksamhetsrapporter i slutet av varje budgetår. Parlamentet ifrågasätter därför kommissionens påstående om att ordförandens kanslichef kan anses vara likställd med en generaldirektör i fråga om lednings- och budgetansvar utan att ha innehaft en sådan tjänst, såsom var fallet med kommissionens tidigare generalsekreterare. Parlamentet påminner om att det interna meddelandet från kommissionens ordförande till kommissionen om sammansättningen av kommissionsledamöternas kanslier och talespersontjänsten av den 1 november 2014 varken ersätter eller ändrar tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att tvåstegsutnämningen av generalsekreteraren skulle kunna ses som en kuppliknande handling som tänjt och eventuellt även överskridit lagens ramar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att parlamentet inte kan upptäcka någon ”allvarlig och akut situation”, enligt den förklaring som getts av parlamentets rättstjänst, för att motivera tillämpningen av förfarandet för förflyttning i enlighet med artikel 7 i tjänsteföreskrifterna utan någon utlysning av tjänsten. |
| --- | --- |

21.

Begärda åtgärder

| 22. | Europaparlamentet är medvetet om att ett gynnande förvaltningsbeslut i allmänhet inte kan återkallas på grund av rättsliga begränsningar, men uppmanar ändå kommissionen att omvärdera förfarandet för utnämning av den nya generalsekreteraren för att ge andra tänkbara kandidater inom den europeiska offentliga förvaltningen möjlighet att söka tjänsten och därmed möjliggöra ett större urval av tänkbara kandidater från samma tjänstegrupp och lönegrad. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra öppna och transparenta ansökningsförfaranden i framtiden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att för att upprätthålla en mycket god och oberoende samt lojal och motiverad europeisk offentlig förvaltning måste tjänsteföreskrifterna tillämpas enligt deras ordalydelse och anda. Parlamentet betonar att detta särskilt innebär att artiklarna 4, 7 och 29 i tjänsteföreskrifterna måste respekteras till fullo så att ”varje ledig tjänst vid en institution skall meddelas institutionens personal så snart tillsättningsmyndigheten beslutat att tillsätta den lediga tjänsten”och att detta krav på insyn också måste iakttas för förflyttningar i enlighet med artikel 7 i tjänsteföreskrifterna, med undantag för mycket exceptionella och väl motiverade fall, som erkänts av domstolen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet erinrar om att endast genom en utlysning av lediga tjänster i vederbörlig ordning är det möjligt att säkra ett brett urval av och en jämn könsfördelning bland de mest kvalificerade kandidaterna, vilket möjliggör väl underbyggda och optimala utnämningsbeslut. Parlamentet betonar att utlysningsförfaranden vars enda syfte är att uppfylla det formella kravet på utlysning måste undvikas av alla EU-institutioner och EU-organ. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar att beslutsprocesserna och beslutsförfarandena inom kommissionskollegiet måste stärkas för att undvika att godtyckliga utnämningar eller andra viktiga beslut ”vinkas igenom”, och därför måste alla sådana punkter finnas med i förslaget till föredragningslista. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang alla Europeiska unionens institutioner och organ att också sätta stopp för bruket av ”väntjänster”som riskerar att skada förfaranden och därmed EU:s trovärdighet. Parlamentet betonar att politiskt inflytande inte får undergräva tillämpningen av tjänsteföreskrifterna. Parlamentet anser att alla lediga tjänster bör utlysas för att främja öppenhet, integritet och lika möjligheter. Parlamentet betonar att om institutionerna trots detta beslutar att avvika från denna princip bör de endast göra det inom de snäva marginaler som fastställts genom rättspraxisen från Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet föreslår att tjänstemän från de organ som företräder personalen ingår i parlamentets urvalskommittéer för högre chefsbefattningar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla andra berörda EU-institutioner att återkalla beslut genom vilka de anser att tjänsten som ordförandens kanslichef kan likställas med tjänsten som generaldirektör och att tjänsten som en kommissionsledamots kanslichef kan likställas med tjänsten som direktör. Kommissionen uppmanas också att se till att den kommande översynen av tjänsteföreskrifterna enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriver värdefulla karriärmöjligheter, för både tjänstemän som har gått den traditionella karriärvägen och medarbetare vid kanslierna:






  — | med beaktande av artikel 7 genom att förtydliga förfarandet för att flytta en tjänstemans tjänst, något som endast har utvecklats genom rättspraxis, |
| --- | --- | --- |

28.

—

med beaktande av artikel 7 genom att förtydliga förfarandet för att flytta en tjänstemans tjänst, något som endast har utvecklats genom rättspraxis,

| — | genom att integrera de relevanta interna bestämmelserna för medarbetare vid kanslier, och |
| --- | --- |

—

genom att integrera de relevanta interna bestämmelserna för medarbetare vid kanslier, och

| — | genom att fastställa helt transparenta förfaranden för utnämning av generalsekreterare. |
| --- | --- |

—

genom att fastställa helt transparenta förfaranden för utnämning av generalsekreterare.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före slutet av 2018 se över det administrativa förfarandet för utnämning av högre tjänstemän för att till fullo säkerställa att de bästa kandidaterna väljs ut inom ramen för största möjliga transparens och lika möjligheter, och därmed också tjäna som föredöme för andra EU-institutioner. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet är medvetet om att artikel 17 i kommissionens arbetsordning tillskriver generalsekreteraren, som bör ha bred erfarenhet av ledarskap och ordförandens förtroende, ett särskilt ledningsansvar. Parlamentet anser att det är nödvändigt att uppdatera och förtydliga denna arbetsordning för att neutraliteten i generalsekreterarens roll ska kunna garanteras i en (parti-)politisk miljö. Parlamentet förväntar sig att bli underrättat om en sådan uppdatering senast i september månad 2018. |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till alla EU-institutioner. |
| --- | --- |

31.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/69

---

P8_TA(2018)0118

Utvecklingen avseende FN:s globala pakter för säker, ordnad och reguljär migration och om flyktingar

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om framstegen när det gäller FN:s globala pakter för säker, ordnad och reguljär migration samt om flyktingar (2018/2642(RSP))

(2019/C 390/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning och 1967 års protokoll angående flyktingars rättsliga ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning och 1967 års protokoll angående flyktingars rättsliga ställning,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) agenda för anständigt arbete, och särskilt ILO:s konvention nr 189 (2011) om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) agenda för anständigt arbete, och särskilt ILO:s konvention nr 189 (2011) om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare,

| — | med beaktande av resolution A/RES/71/1 som FN:s generalförsamling antog den 19 september 2016, ”New York-deklarationen för flyktingar och migranter” (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution A/RES/71/1 som FN:s generalförsamling antog den 19 september 2016, ”New York-deklarationen för flyktingar och migranter” (1),

| — | med beaktande av bilaga I till New York-deklarationen, ”Comprehensive refugee response framework”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilaga I till New York-deklarationen, ”Comprehensive refugee response framework”,

| — | med beaktande av bilaga II till New York-deklarationen, ”Towards a global compact for safe, orderly and regular migration”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilaga II till New York-deklarationen, ”Towards a global compact for safe, orderly and regular migration”,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer av den 6 mars 2017 för främjande och skydd av barnets rättigheter, samt av kommissionens meddelande av den 12 april 2017 om att skydda migrerande barn (COM(2017)0211), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer av den 6 mars 2017 för främjande och skydd av barnets rättigheter, samt av kommissionens meddelande av den 12 april 2017 om att skydda migrerande barn (COM(2017)0211),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/71/280 av den 6 april 2017 om villkoren för mellanstatliga förhandlingar om den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/71/280 av den 6 april 2017 om villkoren för mellanstatliga förhandlingar om den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration (2),

| — | med beaktande av rapporten av den 28 april 2017 från FN:s råd för mänskliga rättigheter, ”Rapport från den särskilda rapportören för migranters mänskliga rättigheter om en agenda för 2035 för underlättande av människors rörlighet” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 28 april 2017 från FN:s råd för mänskliga rättigheter, ”Rapport från den särskilda rapportören för migranters mänskliga rättigheter om en agenda för 2035 för underlättande av människors rörlighet” (3),

| — | med beaktande av UNHCR:s dokument av den 17 maj 2017, ”Towards a global compact on refugees: a roadmap” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNHCR:s dokument av den 17 maj 2017, ”Towards a global compact on refugees: a roadmap” (4),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares, Antonio Guterres, rapport av den 11 januari 2018, ”Making migration work for all” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares, Antonio Guterres, rapport av den 11 januari 2018, ”Making migration work for all” (5),

| — | med beaktande av det första utkastet till UNHCR:s globala pakt om flyktingar av den 31 januari 2018 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första utkastet till UNHCR:s globala pakt om flyktingar av den 31 januari 2018 (6),

| — | med beaktande av det första utkastet om den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration, och den andra versionen av detta utkast, av den 5 februari 2018 (7) respektive den 5 mars 2018 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första utkastet om den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration, och den andra versionen av detta utkast, av den 5 februari 2018 (7) respektive den 5 mars 2018 (8),

| — | med beaktande av Abidjanförklaringen från det femte toppmötet mellan EU och Afrikanska unionen i november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Abidjanförklaringen från det femte toppmötet mellan EU och Afrikanska unionen i november 2017,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/70/1 ”Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling”, och dess 17 mål för hållbar utveckling, som antogs den 25 september 2015 vid FN:s toppmöte i New York (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/70/1 ”Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling”, och dess 17 mål för hållbar utveckling, som antogs den 25 september 2015 vid FN:s toppmöte i New York (9),

| — | med beaktande av internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjers rättigheter, antagen av FN:s generalförsamling genom resolution A/RES/45/158 av den 18 december 1990 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjers rättigheter, antagen av FN:s generalförsamling genom resolution A/RES/45/158 av den 18 december 1990 (10),

| — | med beaktande av den gemensamma allmänna kommentaren från kommittén för skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjers rättigheter (CMW) och kommittén för barnets rättigheter (CRC) om de mänskliga rättigheterna för barn i samband med internationell migration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma allmänna kommentaren från kommittén för skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjers rättigheter (CMW) och kommittén för barnets rättigheter (CRC) om de mänskliga rättigheterna för barn i samband med internationell migration,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 april 2016 om EU i en föränderlig global miljö – en mer sammankopplad, omtvistad och komplex värld (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 april 2016 om EU i en föränderlig global miljö – en mer sammankopplad, omtvistad och komplex värld (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om de mänskliga rättigheterna och migration i tredjeländer (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om de mänskliga rättigheterna och migration i tredjeländer (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder (13),

| — | med beaktande av sina resolutioner om åtgärder för att hantera flykting- och migrationsflöden: resolutionerna av den 5 april 2017 om EU:s yttre åtgärder (14) och av den 12 april 2016 om situationen i Medelhavet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om åtgärder för att hantera flykting- och migrationsflöden: resolutionerna av den 5 april 2017 om EU:s yttre åtgärder (14) och av den 12 april 2016 om situationen i Medelhavet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (15),

| — | med beaktande av betänkandet som antogs den 12 oktober 2017 av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en unionsram för vidarebosättning och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (A8-0316/2017), och EU:s behov av en vidarebosättningsgrad som uppgår till minst 20 % av den årliga prognosen över de globala vidarebosättningsbehoven, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet som antogs den 12 oktober 2017 av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en unionsram för vidarebosättning och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (A8-0316/2017), och EU:s behov av en vidarebosättningsgrad som uppgår till minst 20 % av den årliga prognosen över de globala vidarebosättningsbehoven,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 13.2 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har var och en rätt att lämna varje land, även sitt eget, och att återvända till sitt land. FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna klargjorde 1999, i sin allmänna kommentar nr 273 (punkt 8), att denna rättighet inte kan göras beroende av något särskilt syfte eller av den tid under vilken personen väljer att vistas utanför landet. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 13.2 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har var och en rätt att lämna varje land, även sitt eget, och att återvända till sitt land. FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna klargjorde 1999, i sin allmänna kommentar nr 273 (punkt 8), att denna rättighet inte kan göras beroende av något särskilt syfte eller av den tid under vilken personen väljer att vistas utanför landet.

| B. | Vid det toppmöte om flyktingar och migranter som anordnades av FN:s generalförsamling i New York den 19 september 2016 antog FN:s medlemsstater enhälligt New York-deklarationen för flyktingar och migranter, på grundval av vilken två separata, fristående och självständiga – men innehållsligt sammanhängande – processer inleddes inför antagandet av en global pakt om flyktingar under 2018 och en global pakt för säker, ordnad och reguljär migration, som kommer att undertecknas vid en konferens i Marocko i december 2018. |
| --- | --- |

B.

Vid det toppmöte om flyktingar och migranter som anordnades av FN:s generalförsamling i New York den 19 september 2016 antog FN:s medlemsstater enhälligt New York-deklarationen för flyktingar och migranter, på grundval av vilken två separata, fristående och självständiga – men innehållsligt sammanhängande – processer inleddes inför antagandet av en global pakt om flyktingar under 2018 och en global pakt för säker, ordnad och reguljär migration, som kommer att undertecknas vid en konferens i Marocko i december 2018.

| C. | Bilaga I till New York-deklarationen innehåller en vittomspännande åtgärdsram för flyktingar (Comprehensive Refugee Response Framework, CRRF), grundad på principen om delat ansvar på internationell nivå och FN:s medlemsstaters beslutsamhet att ta itu med de bakomliggande orsakerna till tvångsförflyttningar. CRRF innehåller särskilda åtgärder som är utformade för att minska trycket på värdländerna, öka flyktingars självständighet, öka tillgången till tredjelandslösningar och stödja förhållandena i ursprungsländerna för ett återvändande under säkra och värdiga former. |
| --- | --- |

C.

Bilaga I till New York-deklarationen innehåller en vittomspännande åtgärdsram för flyktingar (Comprehensive Refugee Response Framework, CRRF), grundad på principen om delat ansvar på internationell nivå och FN:s medlemsstaters beslutsamhet att ta itu med de bakomliggande orsakerna till tvångsförflyttningar. CRRF innehåller särskilda åtgärder som är utformade för att minska trycket på värdländerna, öka flyktingars självständighet, öka tillgången till tredjelandslösningar och stödja förhållandena i ursprungsländerna för ett återvändande under säkra och värdiga former.

| D. | FN:s flyktingkommissarie har ombetts att genomföra samråd om ett handlingsprogram för att komplettera CRRF, och att föreslå en global pakt om flyktingar i sin årliga rapport till generalförsamlingen 2018. |
| --- | --- |

D.

FN:s flyktingkommissarie har ombetts att genomföra samråd om ett handlingsprogram för att komplettera CRRF, och att föreslå en global pakt om flyktingar i sin årliga rapport till generalförsamlingen 2018.

| E. | EU och dess medlemsstater deltog i den förberedande processen och i de diskussioner som har lett till att de första utkasten lades fram. I och med inledningen av den mer kritiska fasen av processen, och som en följd av Förenta staternas beslut att lämna förhandlingarna, har det blivit ännu viktigare att EU och dess medlemsstater intar en ledande roll för att säkerställa en stark, personcentrerad och människorättsbaserad text. |
| --- | --- |

E.

EU och dess medlemsstater deltog i den förberedande processen och i de diskussioner som har lett till att de första utkasten lades fram. I och med inledningen av den mer kritiska fasen av processen, och som en följd av Förenta staternas beslut att lämna förhandlingarna, har det blivit ännu viktigare att EU och dess medlemsstater intar en ledande roll för att säkerställa en stark, personcentrerad och människorättsbaserad text.

| F. | Migration är en komplex mänsklig företeelse. Samtidigt som flyktingar specifikt definieras och skyddas i internationell rätt som personer som befinner sig utanför sitt ursprungsland på grund av fruktad förföljelse, konflikt, våld eller andra omständigheter, och som till följd av detta behöver internationellt skydd, innehar både flyktingar och migranter mänskliga rättigheter och drabbas ofta av ökad utsatthet, våld och övergrepp under migrationsprocessen. Både den globala flyktingpakten och den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration är kompletterande processer som kommer att kräva gemensamma åtgärder för att kunna genomföras. |
| --- | --- |

F.

Migration är en komplex mänsklig företeelse. Samtidigt som flyktingar specifikt definieras och skyddas i internationell rätt som personer som befinner sig utanför sitt ursprungsland på grund av fruktad förföljelse, konflikt, våld eller andra omständigheter, och som till följd av detta behöver internationellt skydd, innehar både flyktingar och migranter mänskliga rättigheter och drabbas ofta av ökad utsatthet, våld och övergrepp under migrationsprocessen. Både den globala flyktingpakten och den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration är kompletterande processer som kommer att kräva gemensamma åtgärder för att kunna genomföras.

| G. | Människors rörlighet och migration är en växande realitet, med ungefär 258 miljoner internationella migranter runtom i världen. Antalet migranter, uttryckt som andel av världens befolkning, ökade från 2,8 % år 2000 till 3,4 % år 2017. Kvinnor utgör 48 procent av migranterna. De flesta migranter färdas på ett säkert och ordnat sätt. 85 % av migrationen sker mellan länder på samma utvecklingsnivå. År 2017 var EU källan till det näst största antalet internationella migranter (61 miljoner) (16). |
| --- | --- |

G.

Människors rörlighet och migration är en växande realitet, med ungefär 258 miljoner internationella migranter runtom i världen. Antalet migranter, uttryckt som andel av världens befolkning, ökade från 2,8 % år 2000 till 3,4 % år 2017. Kvinnor utgör 48 procent av migranterna. De flesta migranter färdas på ett säkert och ordnat sätt. 85 % av migrationen sker mellan länder på samma utvecklingsnivå. År 2017 var EU källan till det näst största antalet internationella migranter (61 miljoner) (16).

| H. | Enligt uppgifter från UNHCR var cirka 65 miljoner människor tvångsförflyttade i slutet av 2015, varav 12 miljoner syrier. Enligt Världsbanken har cirka 9 miljoner människor tvångsförflyttats mellan 2012 och 2015, vilket allvarligt utmanar det globala systemet för humanitärt bistånd. 84 % av världens flyktingar, och 99 % av internt fördrivna personer, tas emot av utvecklingsländer eller utvecklingsregioner, varvid den afrikanska kontinenten tar emot de flesta av dem, medan endast 10 % av alla flyktingar tas emot av europeiska länder, med undantag av Turkiet. Enligt det av UNHCR beräknade globala behovet av vidarebosättning under 2018 uppskattas närmare 1,2 miljoner personer behöva vidarebosättning. Fler än 46 000 migranter och flyktingar har dött i hela världen sedan 2000 medan de sökte säkerhet och värdighet utomlands, varav uppskattningsvis minst 14 500 dödsfall i centrala Medelhavsområdet sedan 2014 (17). |
| --- | --- |

H.

Enligt uppgifter från UNHCR var cirka 65 miljoner människor tvångsförflyttade i slutet av 2015, varav 12 miljoner syrier. Enligt Världsbanken har cirka 9 miljoner människor tvångsförflyttats mellan 2012 och 2015, vilket allvarligt utmanar det globala systemet för humanitärt bistånd. 84 % av världens flyktingar, och 99 % av internt fördrivna personer, tas emot av utvecklingsländer eller utvecklingsregioner, varvid den afrikanska kontinenten tar emot de flesta av dem, medan endast 10 % av alla flyktingar tas emot av europeiska länder, med undantag av Turkiet. Enligt det av UNHCR beräknade globala behovet av vidarebosättning under 2018 uppskattas närmare 1,2 miljoner personer behöva vidarebosättning. Fler än 46 000 migranter och flyktingar har dött i hela världen sedan 2000 medan de sökte säkerhet och värdighet utomlands, varav uppskattningsvis minst 14 500 dödsfall i centrala Medelhavsområdet sedan 2014 (17).

| I. | Europa har genom historien varit både en destinationsregion och en ursprungsregion. Européer har också utvandrat på grund av ekonomiska svårigheter, konflikter eller politisk förföljelse. Den pågående ekonomiska och finansiella krisen har fått ett stort antal européer att utvandra, inbegripet till tillväxtekonomier på södra halvklotet. |
| --- | --- |

I.

Europa har genom historien varit både en destinationsregion och en ursprungsregion. Européer har också utvandrat på grund av ekonomiska svårigheter, konflikter eller politisk förföljelse. Den pågående ekonomiska och finansiella krisen har fått ett stort antal européer att utvandra, inbegripet till tillväxtekonomier på södra halvklotet.

| J. | Många migrerande barn råkar ut för våld, övergrepp och utnyttjande. I fråga om fler än 100 länder är det känt att de frihetsberövar barn av migrationsrelaterade skäl (18). För flyktingbarn är det fem gånger troligare att de inte går i skolan än för andra barn, och färre än en fjärdedel av flyktingungdomarna är inskrivna i sekundärskolan. |
| --- | --- |

J.

Många migrerande barn råkar ut för våld, övergrepp och utnyttjande. I fråga om fler än 100 länder är det känt att de frihetsberövar barn av migrationsrelaterade skäl (18). För flyktingbarn är det fem gånger troligare att de inte går i skolan än för andra barn, och färre än en fjärdedel av flyktingungdomarna är inskrivna i sekundärskolan.

| K. | Migrerande arbetstagare utsätts ofta för diskriminering, utnyttjande och kränkningar av sina rättigheter. 23 % av de 24,9 miljoner människor som tvångsarbetar i världen är internationella migranter. |
| --- | --- |

K.

Migrerande arbetstagare utsätts ofta för diskriminering, utnyttjande och kränkningar av sina rättigheter. 23 % av de 24,9 miljoner människor som tvångsarbetar i världen är internationella migranter.

| L. | Erfarenheten har visat att migranter ger positiva bidrag till både sina bosättnings- och sina hemländer. Migranter bidrar till sina bosättningsländer genom att betala skatt och skjuta till runt 85 % av sina inkomster i ekonomierna i dessa länder. Under 2017 överfördes uppskattningsvis 596 miljarder dollar som penningöverföringar i hela världen, varav 450 miljarder dollar gick till utvecklingsländer, vilket är upp till tre gånger så mycket som det sammanlagda offentliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

L.

Erfarenheten har visat att migranter ger positiva bidrag till både sina bosättnings- och sina hemländer. Migranter bidrar till sina bosättningsländer genom att betala skatt och skjuta till runt 85 % av sina inkomster i ekonomierna i dessa länder. Under 2017 överfördes uppskattningsvis 596 miljarder dollar som penningöverföringar i hela världen, varav 450 miljarder dollar gick till utvecklingsländer, vilket är upp till tre gånger så mycket som det sammanlagda offentliga utvecklingsbiståndet.

| 1. | Europaparlamentet uttalar sitt starka stöd för målen för New York-deklarationen för flyktingar och migranter och den motsvarande processen för att utveckla ett system för global styrning, förbättra samordningen om internationell migration, människors rörlighet, stora flöden av flyktingar och utdragna flyktingsituationer, och för att införa varaktiga lösningar och strategier för att tydligt markera vikten av att skydda flyktingars och migranters rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att enas bakom en enda EU-ståndpunkt och aktivt försvara och främja förhandlingarna om den viktiga frågan om FN:s globala pakter för säker, ordnad och reguljär migration samt om flyktingar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att i en värld där alla är beroende av alla kan de utmaningar som rör människors rörlighet bäst åtgärdas på ett effektivt sätt av det internationella samfundet som helhet. Därför välkomnar parlamentet inledandet av mellanstatliga förhandlingar om en global pakt för säker, ordnad och reguljär migration och av det formella samrådet om en global flyktingpakt, på grundval av de första utkasten, som ska slutföras senast i juli 2018. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen, särskilt den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen, att använda sig av hela sin diplomatiska tyngd och mobilisera EU:s delegationer, inte bara i New York och Genève utan också i andra viktiga länder, särskilt utvecklingsländer, vars verkliga deltagande i processen är av avgörande betydelse i deras egenskap av ursprungs- och transitländer men också destinationsländer och bör underlättas av EU, i syfte att se till att processen når framgång. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att grundläggande internationella fördrag om de mänskliga rättigheterna erkänner rättigheter för alla människor, däribland migranter och flyktingar, oavsett rättslig status, och ålägger stater att upprätthålla dessa rättigheter, inbegripet den grundläggande principen om non-refoulement. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt människor i utsatta situationer och i behov av särskild medicinsk eller psykologisk hjälp, bland annat till följd av fysiskt fördomsbaserat, sexuellt eller könsrelaterat våld eller tortyr. Parlamentet förespråkar införlivandet av konkreta åtgärder i de globala pakterna i detta avseende. Vidare påminner parlamentet om att utsatthet uppstår till följd av omständigheter i ursprungs-, transiterings- och mottagnings- eller destinationsländerna, inte bara till följd av personens identitet, utan också till följd av politiska ställningstaganden, ojämlikhet och strukturell och samhällelig dynamik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att i målen för hållbar utveckling, som ingår i Agenda 2030, erkänns att planerade och välhanterade migrationspolitiska åtgärder kan bidra till att uppnå hållbar utveckling och tillväxt för alla samt minska ojämlikheten inom och mellan staterna. Parlamentet efterlyser med kraft att vederbörlig uppmärksamhet ägnas åt de migrationsrelaterade aspekterna i målen för hållbar utveckling och i de globala pakterna. EU och medlemsstaterna uppmanas att fullgöra sitt åtagande om att uppnå de mål för hållbar utveckling som rör barn, genom att genomföra EU:s riktlinjer av den 6 mars 2017 för främjande och skydd av barnets rättigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att göra ett fristående åtagande att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt kvinnors och flickors egenmakt som en central del av den globala pakten, i linje med mål 5 för hållbar utveckling. Vidare påminner parlamentet om att migration kan vara en pådrivande faktor för kvinnors egenmakt och jämställdhet, med tanke på att 48 % av migranterna är kvinnor och två tredjedelar av dem arbetar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att göra ett fristående åtagande om att säkerställa skyddet av migrerande barn. Parlamentet understryker att alla barn, oavsett deras migrations- eller flyktingstatus, först och främst är barn, som har rätt till alla de rättigheter som är inskrivna i FN:s konvention om barnets rättigheter, och att barnets bästa måste komma i främsta rummet i alla beslut och åtgärder som berör dem. De globala pakterna är en möjlighet att stärka riktmärken för skydd av barn som påverkas av migration och tvångsförflyttningar. Parlamentet välkomnar att det redan i det första utkastet finns tydliga åtaganden om särskilda brådskande frågor, t.ex. en uppmaning till stopp för frihetsberövande av barn, förbättrade åtgärder för saknade migranter, starkt stöd för familjeåterförening och andra reguljära angreppssätt, förebyggande av statslöshet för barn och inkludering av flyktingbarn och asylsökande barn i nationella system för skydd av barn, utbildning och hälso- och sjukvård. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att agera kraftfullt till förmån för dessa förslag för att säkerställa att de bibehålls i den slutliga text som ska antas i december. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att fokus också i fortsättningen bör ligga på att ta itu med de olika drivkrafterna bakom irreguljär migration och tvångsförflyttning (konflikter, förföljelse, etnisk rensning, allmänt våld eller andra faktorer såsom extrem fattigdom, klimatförändringar eller naturkatastrofer). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar det fortsatta och utbredda fenomenet statslöshet, som är ett akut problem på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att denna fråga hanteras på lämpligt sätt under de pågående förhandlingarna om globala pakter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att samråden och förhandlingarna måste vara öppna och inkluderande och i så stor utsträckning som möjligt involvera alla berörda parter, lokala och regionala myndigheter och institutioner och det civila samhället, bland annat migrantorganisationer, trots förhandlingarnas mellanstatliga karaktär. Parlamentet betonar behovet av att utnyttja parlamentens roll i slutfasen av den process som leder fram till antagandet av pakterna och framhåller särskilt behovet av att stärka den parlamentariska dimensionen av EU:s ståndpunkt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att man bör utveckla en samordningsmekanism för att säkerställa komplementaritet mellan de båda pakterna och samstämmighet i övergripande frågor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att samla in och övervaka disaggregerade data om migration och flyktingar, som ska åtföljas av migrationsspecifika indikatorer – vilka är avgörande för utformningen av politiken – och bygga på realistiska uppgifter snarare än på myter eller felaktiga uppfattningar. Samtidigt är det viktigt att säkerställa de grundläggande rättigheterna, inbegripet rätten till integritet, och uppgiftsskyddet och att förhindra att registrerade personer utsätts för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker behovet av att inom en snar framtid stärka uppföljningen av hur de båda globala pakterna genomförs, särskilt med anledning av deras icke-bindande karaktär, så att de olika inblandade länderna inte tillämpar en à la carte-strategi. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en noggrann övervakning genom fastställande av riktmärken och indikatorer när så är lämpligt. Parlamentet betonar att det är viktigt att se till att FN-systemet och dess relevanta organ ges de resurser som krävs för att utföra de eventuella uppgifter som staterna beslutar att delegera till dem vid genomförandet och uppföljningen av pakterna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet inser att migrationshanteringen kräver stora investeringar, tillräckliga resurser och flexibla och öppna instrument, och att det kommer att behövas välkonstruerade, flexibla och effektiva instrument för att hantera migrationsutmaningarna under de kommande åren. Parlamentet anser att EU:s finansieringsinstrument måste spela en större roll i genomförandet av de globala pakterna. Dessutom måste nästa fleråriga budgetram omfatta finansiell samstämmighet och innehålla en översyn av det långsiktiga budgetstödet för migrations- och asylpolitik och åtgärder som följer av de globala pakterna. Parlamentet anser att utvecklingsbudgeterna även i fortsättningen måste vara inriktade på hållbar utrotning av fattigdom. |
| --- | --- |

15.

Den globala flyktingpakten

| 16. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till flyktingpakt och dess människorättsbaserade och personcentrerade inriktning, och lovordar UNHCR:s arbete och åtagande att fullt ut genomföra sitt mandat. Parlamentet uppmanar alla länder att göra åtaganden om en mer jämlik fördelning av ansvaret för att ta emot och stödja flyktingar i världen och uppmanar med eftertryck EU och dess medlemsstater att erkänna och ta sin egen del av ansvaret. Parlamentet efterlyser en global mekanism för ansvarsfördelning, som stöder en människorättsbaserad inriktning på den föreslagna pakten. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa ett kraftfullt och kontinuerligt stöd till utvecklingsländer som tar emot ett stort antal flyktingar och av att se till att flyktingarna erbjuds hållbara lösningar, bland annat möjligheter att bli självförsörjande och integreras i de samhällen där de bor. Parlamentet påminner om att pakten ger en unik möjlighet att stärka kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingspolitik och att förbättra ändamålsenligheten, effektiviteten och hållbarheten i att skydda och hitta lösningar för flyktingar, skapa en omfattande åtgärdsstrategi och sammanföra alla berörda parter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar behovet av att inkludera flyktingar som aktiva aktörer i utformningen av pakten och andra internationella åtgärder för flyktingsituationer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser en icke-kriminalisering av humanitärt bistånd och ökad kapacitet i samband med sök- och räddningsinsatser för personer i nöd. Dessutom måste alla länder öka sin kapacitet och erkänna det stöd som privata aktörer och icke-statliga organisationer ger vid räddningsinsatser till havs och på land. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser en stabil utveckling och en förstärkning av lösningarna för vidarebosättning i den pakt som förhandlas fram, som ett centralt element för en rättvis ansvarsfördelning, med hjälp av särskilda och samordnade åtaganden som fastställer eller ökar vidarebosättningsprogrammens omfattning, storlek och kvalitet så att man kan tillgodose det årliga globala behov av vidarebosättning som identifierats av UNHCR. Parlamentet uppmanar särskilt EU:s medlemsstater att ta sitt ansvar och öka sitt engagemang i denna fråga. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet kräver att rätten till familjeåterförening respekteras fullt ut och att det skapas säkra och lagliga möjligheter för flyktingar, utöver vidarebosättning, bland annat humanitära korridorer, humanitära internationella viseringar, regionala vidarebosättningsprogam och andra kompletterande lagliga möjligheter (t.ex. privata sponsorskap, viseringar för studier, stipendiesystem för flyktingar och flexibla viseringsarrangemang) så att flyktingar kan ta sig till destinationer med lämpliga och värdiga mottagningsförhållanden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar alla länder att underteckna, ratificera och följa Genèvekonventionen från 1951 angående flyktingars rättsliga ställning och protokollet från 1967 angående flyktingars rättsliga ställning (Genèvekonventionen). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar behovet av att utnyttja denna möjlighet att fullt ut utveckla ett förnyat och övergripande genusperspektiv för gemensamma internationella insatser för flyktingar, där man tar upp kvinnors särskilda behov av skydd, bland annat bekämpning av våld mot kvinnor, och där man stärker kvinnors förmåga och färdigheter när det gäller återuppbyggnad och motståndskraft i alla samhällen, och därigenom kan sluta betrakta kvinnor som offer. Parlamentet kräver i detta sammanhang att kvinnor får möjlighet att delta fullt ut, redan från barndomen, genom att flickor ges tillgång till utbildning, även i nödsituationer och konfliktområden, genom att man lyssnar på deras synpunkter och tar hänsyn till deras behov och verklighet och genom man låter dem delta i utformningen av strategier och lösningar för flyktingkrisen så att dessa blir mer hållbara, flexibla och effektiva. |
| --- | --- |

23.

Den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration

| 24. | Europaparlamentet insisterar på att den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration bör vara personcentrerad och människorättsbaserad och sörja för långsiktiga, hållbara och övergripande åtgärder till nytta för alla berörda parter samtidigt som den bygger på principen om partnerskap och stärkt samarbete mellan ursprungs-, transit- och destinationsländerna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att pakten ger en unik möjlighet att föra upp kopplingen mellan utveckling och migration på den internationella politiska dagordningen. Parlamentet är övertygat om att målen för hållbar utveckling ger en heltäckande och övergripande ram för att fastställa kopplingen mellan migration och utveckling. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att det i rapporten Making migration work for all från FN:s generalsekreterare framhålls att det finns klara belägg för att migration, trots alla verkliga utmaningar, gynnar både migranter och värdsamhällen i ekonomiskt och socialt hänseende och kan vara en drivkraft för ekonomisk tillväxt och innovation. Parlamentet stöder helhjärtat en positiv syn på migration även i fortsättningen och uppmanar EU och internationella informationskampanjer att fokusera på bevis och motverka rasistiska och främlingsfientliga tendenser i samhället. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att minimera kostnaderna för penningförsändelser och att ta upp denna fråga under de pågående förhandlingarna om pakten. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att migration har erkänts som en proaktiv anpassningsstrategi, ett försörjningssystem mot fattigdom och en bidragande faktor för tillväxt för alla och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlament är övertygat om att det nu är dags att samla alla delar av FN:s organisation, däribland Internationella organisationen för migration (IOM), för att stödja de internationella insatserna för att hantera migration och stärka samarbetet. Det är därför djupt beklagligt att den amerikanska regeringen har beslutat att dra sig ur förhandlingarna om en global pakt för säker, ordnad och reguljär migration. Parlamentet uppmanar EU att visa ledarskap i denna process och att fördöma andra länder som lämnar förhandlingarna eller lyckas urvattna innehållet i den slutgiltiga pakten. EU uppmanas också att leva upp till sitt ansvar som global aktör och att arbeta för att säkerställa ett framgångsrikt slutförande av förhandlingarna. Parlamentet insisterar på att alla EU-medlemsstater ska visa enighet och tala med en röst till stöd för ett internationellt människorättsbaserat system för migrationshantering. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att man genom att skapa fler lagliga vägar för migration, bland annat på grundval av realistiska analyser av arbetsmarknadens behov, skulle motverka irreguljär migration, vilket i sin tur skulle leda till att färre människor dör, att färre irreguljära migranter utnyttjas av människosmugglare och att färre irreguljära migranter utnyttjas av samvetslösa arbetsgivare. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar alla länder att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna och utnyttjande av migranter på sitt territorium, bland annat av arbetsgivare. FN:s medlemsstater uppmanas därför att underteckna, ratificera och följa den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjers rättigheter, som antogs genom generalförsamlingens resolution 45/158 av den 18 december 1990. Parlamentet betonar att pakten bör följa och uppfylla internationella arbetsnormer, särskilt de grundläggande principerna och rättigheterna i arbetslivet och de relevanta ILO- och FN-konventionerna om skydd för migrerande arbetstagare och deras familjer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa tillräckligt stöd för frivilligt återvändande och för återintegrering för människor som återvänder till sitt hemland. Parlamentet betonar att barn endast bör återsändas om det ligger i deras eget intresse och om det sker på ett säkert sätt, med stöd och på frivillig basis. I detta sammanhang bör man ta hjälp av barnspecifika rapporter med information om ursprungsland och ge långsiktigt stöd för att de ska kunna återintegreras. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att överväga att anta detaljerade nationella eller regionala och lokala handlingsplaner, främja ett förvaltningsövergripande tillvägagångssätt för genomförandet av paktens rekommendationer för att hantera de olika aspekterna av migration, däribland utveckling, mänskliga rättigheter, säkerhet, sociala aspekter, ålder och kön, och att reflektera över politiska konsekvenser för hälso- och sjukvård, utbildning, skydd av barn, bostäder, social delaktighet, rättvisa, sysselsättning och socialt skydd. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet stöder kravet i New York-deklarationen om systematisk uppföljning och översyn av medlemsstaternas åtaganden i fråga om migration. Parlamentet förklarar sig berett att delta i denna process på EU-nivå och stöder deltagandet av migranter och andra berörda parter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att hålla parlamentet fullständigt informerat i alla skeden av den process som leder fram till antagandet av de globala pakterna. |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s flyktingkommissariat, Internationella organisationen för migration och Förenta nationerna. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/A_RES_71_1_E.pdf

(2)  https://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/A_RES_71_280.pdf

(3)  A/HRC/35/25 https://daccess-ods.un.org/TMP/8451200.72364807.html

(4)  http://www.unhcr.org/58e625aa7.pdf

(5)  https://refugeesmigrants.un.org/SGReport

(6)  http://www.unhcr.org/Zero-Draft.pdf

(7)  https://refugeesmigrants.un.org/sites/default/files/180205_gcm_zero_draft_final.pdf

(8)  https://refugeesmigrants.un.org/sites/default/files/2018mar05_zerodraft.pdf

(9)  FN:s resolution 70/1 http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(10)  http://www.un.org/documents/ga/res/45/a45r158.htm

(11)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 109.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0404.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2017)0242.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2017)0124.

(15)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 9.

(16)  FN, avdelningen för ekonomiska och sociala frågor, befolkningsenheten (2017). Trends in International Migrant Stock: The 2017 revision (FN:s databas, POP/DB/MIG/Stock/Rev.2017).

(17)  https://missingmigrants.iom.int/latest-global-figures

(18)  Unicef-rapport, Uprooted: the growing crisis for refugee and migrant children, september 2016, s. 39, https://www.unicef.org/videoaudio/PDFs/Uprooted.pdf

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/76

---

P8_TA(2018)0119

Genomförandet av EU:s externa finansieringsinstrument: halvtidsöversynen 2017 och den framtida strukturen efter 2020

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om genomförandet av EU:s externa finansieringsinstrument: halvtidsöversynen 2017 och den framtida strukturen efter 2020 (2017/2280(INI))

(2019/C 390/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 231/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (IPA II) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 231/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (IPA II) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 230/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 230/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2306 av den 12 december 2017 om ändring av förordning (EU) nr 230/2014 om inrättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2306 av den 12 december 2017 om ändring av förordning (EU) nr 230/2014 om inrättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 234/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett partnerskapsinstrument för samarbete med tredjeländer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 234/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett partnerskapsinstrument för samarbete med tredjeländer (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 235/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett finansieringsinstrument för demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 235/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett finansieringsinstrument för demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (7) (förordningen om finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (7) (förordningen om finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 av den 11 mars 2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 av den 11 mars 2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder (8),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU-garantifonden (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU-garantifonden (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (11) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (11) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor av den 18 april 2017 till budgetutskottet och budgetkontrollutskottet över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282(COD)) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor av den 18 april 2017 till budgetutskottet och budgetkontrollutskottet över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282(COD)) (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (13) (”kommittéförfarandeförordningen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (13) (”kommittéförfarandeförordningen”),

| — | med beaktande av kommissionens beslut C(2014)9615 av den 10 december 2014 om inrättandet av EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien, ”Madad-fonden”, och av kommissionens beslut C(2015)9691 av den 21 december 2015 om ändring av beslut C(2014)9615, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut C(2014)9615 av den 10 december 2014 om inrättandet av EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien, ”Madad-fonden”, och av kommissionens beslut C(2015)9691 av den 21 december 2015 om ändring av beslut C(2014)9615,

| — | med beaktande av kommissionens beslut C(2015)7293 av den 20 oktober 2015 om inrättande av Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer i Afrika, och av kommissionens beslut C(2017)0772 av den 8 februari 2017 om ändring av kommissionens beslut C(2015)7293, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut C(2015)7293 av den 20 oktober 2015 om inrättande av Europeiska unionens förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer i Afrika, och av kommissionens beslut C(2017)0772 av den 8 februari 2017 om ändring av kommissionens beslut C(2015)7293,

| — | med beaktande av kommissionens beslut C(2015)9500 av den 24 november 2015 om samordning av unionens och medlemsstaternas åtgärder genom en samordningsmekanism – flyktingfaciliteten för Turkiet (14), och av kommissionens beslut C(2016)0855 av den 10 februari 2016 (15) och C(2017)2293 av den 18 april 2017 (16) om flyktingfaciliteten för Turkiet och om ändring av kommissionens beslut C(2015)9500, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut C(2015)9500 av den 24 november 2015 om samordning av unionens och medlemsstaternas åtgärder genom en samordningsmekanism – flyktingfaciliteten för Turkiet (14), och av kommissionens beslut C(2016)0855 av den 10 februari 2016 (15) och C(2017)2293 av den 18 april 2017 (16) om flyktingfaciliteten för Turkiet och om ändring av kommissionens beslut C(2015)9500,

| — | med beaktande av de olika rapporterna från Europeiska revisionsrätten om EU:s externa finansiering, särskilt särskild rapport nr 18/2014 om EuropeAids system för utvärdering och resultatinriktad övervakning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de olika rapporterna från Europeiska revisionsrätten om EU:s externa finansiering, särskilt särskild rapport nr 18/2014 om EuropeAids system för utvärdering och resultatinriktad övervakning,

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 15 december 2017Halvtidsöversyn av de externa finansieringsinstrumenten (COM(2017)0720) och de åtföljande arbetsdokumenten om utvärderingen av den gemensamma genomförandeförordningen (SWD(2017)0606), om Europeiska grannskapsinstrumentet (SWD(2017)0602), om instrumentet för stöd inför anslutningen (SWD(2017)0463), om instrumentet som bidrar till stabilitet och fred (SWD(2017)0607), om partnerskapsinstrumentet för samarbete med tredjeländer (SWD(2017)0608) samt om Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) (SWD(2017)0604), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 15 december 2017Halvtidsöversyn av de externa finansieringsinstrumenten (COM(2017)0720) och de åtföljande arbetsdokumenten om utvärderingen av den gemensamma genomförandeförordningen (SWD(2017)0606), om Europeiska grannskapsinstrumentet (SWD(2017)0602), om instrumentet för stöd inför anslutningen (SWD(2017)0463), om instrumentet som bidrar till stabilitet och fred (SWD(2017)0607), om partnerskapsinstrumentet för samarbete med tredjeländer (SWD(2017)0608) samt om Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) (SWD(2017)0604),

| — | med beaktande av externa utvärderingar av de externa finansieringsinstrumenten (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av externa utvärderingar av de externa finansieringsinstrumenten (17),

| — | med beaktande av Europaparlamentets pågående förfaranden om den framtida fleråriga budgetramen (FBR) efter 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets pågående förfaranden om den framtida fleråriga budgetramen (FBR) efter 2020,

| — | med beaktande av den europeiska bedömningen av genomförandet från Europaparlamentets utredningstjänst The EU external financing instruments and the post-2020 architecture (EU:s externa finansieringsinstrument och strukturen efter 2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska bedömningen av genomförandet från Europaparlamentets utredningstjänst The EU external financing instruments and the post-2020 architecture (EU:s externa finansieringsinstrument och strukturen efter 2020),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 24 november 2015Årsrapport 2015 om Europeiska unions politik för utvecklingsbistånd och externt bistånd och om dess genomförande under 2014 (COM(2015)0578), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 24 november 2015Årsrapport 2015 om Europeiska unions politik för utvecklingsbistånd och externt bistånd och om dess genomförande under 2014 (COM(2015)0578),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 19 december 2016Årsrapport 2016 om genomförandet av Europeiska unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder 2015 (COM(2016)0810), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 19 december 2016Årsrapport 2016 om genomförandet av Europeiska unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder 2015 (COM(2016)0810),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet av den 7 juni 2017En strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet av den 7 juni 2017En strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 april 2016 om EU i en föränderlig global miljö – en mer sammankopplad, omtvistad och komplex värld (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 april 2016 om EU i en föränderlig global miljö – en mer sammankopplad, omtvistad och komplex värld (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 april 2014 om den EU-övergripande strategin och dess konsekvenser för samstämdheten i EU:s yttre åtgärder (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 april 2014 om den EU-övergripande strategin och dess konsekvenser för samstämdheten i EU:s yttre åtgärder (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (22),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Turkiet (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Turkiet (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Albanien (25) och om kommissionens rapport för 2016 om Bosnien och Hercegovina (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Albanien (25) och om kommissionens rapport för 2016 om Bosnien och Hercegovina (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Montenegro (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Montenegro (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Kosovo (28), om kommissionens rapport för 2016 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (29), och om kommissionens rapport för 2016 om Serbien (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Kosovo (28), om kommissionens rapport för 2016 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (29), och om kommissionens rapport för 2016 om Serbien (30),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (31),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 (32),

| — | med beaktande av den globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som offentliggjordes i juni 2016 (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik som offentliggjordes i juni 2016 (33),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017 om EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017 om EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser,

| — | med beaktande av EU:s strategi Handel för alla, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi Handel för alla,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 9 november 2017 om genomförandet av EU: s frihandelsavtal (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 9 november 2017 om genomförandet av EU: s frihandelsavtal (SWD(2017)0364),

| — | med beaktande av de ansvarsområden som dess utskott för utrikesfrågor har som ansvarigt utskott för all lagstiftning, programplanering och kontroll av åtgärder som genomförs inom ramen för Europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, partnerskapsinstrumentet och instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, samt den politik som ligger till grund för dem (avsnitt I i bilaga V i arbetsordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ansvarsområden som dess utskott för utrikesfrågor har som ansvarigt utskott för all lagstiftning, programplanering och kontroll av åtgärder som genomförs inom ramen för Europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, partnerskapsinstrumentet och instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, samt den politik som ligger till grund för dem (avsnitt I i bilaga V i arbetsordningen),

| — | med beaktande av den förklaring från Europeiska kommissionen som bifogats förordningarna om inrättande av de externa finansieringsinstrumenten, i vilken kommissionen åtar sig att delta i strategiska dialoger med parlamentet om kommissionens programplanering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring från Europeiska kommissionen som bifogats förordningarna om inrättande av de externa finansieringsinstrumenten, i vilken kommissionen åtar sig att delta i strategiska dialoger med parlamentet om kommissionens programplanering,

| — | med beaktande av arbetsordningen för kommittéerna för det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingssamarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsordningen för kommittéerna för det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingssamarbete,

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena och ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och budgetutskottet (A8-0112/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena och ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och budgetutskottet (A8-0112/2018), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är fortfarande världens största givare av externt bistånd. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är fortfarande världens största givare av externt bistånd.

| B. | Externa finansieringsinstrument är de viktigaste mekanismerna för att stödja EU:s åtgärder på den globala arenan, och EU:s yttre åtgärder blir allt viktigare för de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

B.

Externa finansieringsinstrument är de viktigaste mekanismerna för att stödja EU:s åtgärder på den globala arenan, och EU:s yttre åtgärder blir allt viktigare för de europeiska medborgarna.

| C. | På grund av de begränsade resurserna har de externa finansieringsinstrumentens gränser ofta tänjts till det yttersta. |
| --- | --- |

C.

På grund av de begränsade resurserna har de externa finansieringsinstrumentens gränser ofta tänjts till det yttersta.

| D. | Kommissionen konstaterar i sin rapport om halvtidsöversynen att de externa instrumentens nuvarande struktur i allmänhet är ändamålsenlig. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen konstaterar i sin rapport om halvtidsöversynen att de externa instrumentens nuvarande struktur i allmänhet är ändamålsenlig.

| E. | En sammanslagning av instrumenten kan inte vara ett mål i sig. |
| --- | --- |

E.

En sammanslagning av instrumenten kan inte vara ett mål i sig.

| F. | EU har ställts inför många utmaningar inte bara i det nära grannskapet, utan också på den globala arenan. |
| --- | --- |

F.

EU har ställts inför många utmaningar inte bara i det nära grannskapet, utan också på den globala arenan.

| G. | EU måste i sina yttre åtgärder prioritera hanteringen av globala utmaningar av avgörande betydelse, såsom fred och hållbar utveckling, och erkänna att främjande av mänskliga rättigheter för alla, rättsstaten samt demokratin, med särskilt fokus på jämställdhet mellan könen och social rättvisa, liksom stöd till människorättsförsvarare, krävs för att dessa mål ska uppnås. |
| --- | --- |

G.

EU måste i sina yttre åtgärder prioritera hanteringen av globala utmaningar av avgörande betydelse, såsom fred och hållbar utveckling, och erkänna att främjande av mänskliga rättigheter för alla, rättsstaten samt demokratin, med särskilt fokus på jämställdhet mellan könen och social rättvisa, liksom stöd till människorättsförsvarare, krävs för att dessa mål ska uppnås.

| H. | EU:s externa ekonomiska bistånd är ett mycket viktigt instrument för att stödja såväl ekonomiska reformer som demokratisk, politisk och institutionell konsolidering i partnerländerna. |
| --- | --- |

H.

EU:s externa ekonomiska bistånd är ett mycket viktigt instrument för att stödja såväl ekonomiska reformer som demokratisk, politisk och institutionell konsolidering i partnerländerna.

| I. | Det finns ingen likartad och solid parlamentarisk granskning för alla instrument. |
| --- | --- |

I.

Det finns ingen likartad och solid parlamentarisk granskning för alla instrument.

| J. | EU:s bistånd måste å det snaraste göras mer synligt för medborgarna i både partnerländerna och Europeiska unionen, så att nyttan av EU-stödet förs fram på ett bättre sätt. Att investera i konkreta och påtagliga projekt, som syns mer och kan bli mer lättillgängliga för allmänhetenen, samtidigt som en omfattande, effektiv och systematisk kommunikationsstrategi tas fram inom ramen för varje instrument, kan i detta avseende vara mycket värdefullt. |
| --- | --- |

J.

EU:s bistånd måste å det snaraste göras mer synligt för medborgarna i både partnerländerna och Europeiska unionen, så att nyttan av EU-stödet förs fram på ett bättre sätt. Att investera i konkreta och påtagliga projekt, som syns mer och kan bli mer lättillgängliga för allmänhetenen, samtidigt som en omfattande, effektiv och systematisk kommunikationsstrategi tas fram inom ramen för varje instrument, kan i detta avseende vara mycket värdefullt.

| K. | Strategisk kommunikation ställs ofta inför yttre utmaningar såsom vilseledande informationskampanjer mot EU och dess medlemsstater, vilket kräver större ansträngningar. Att främja objektiv, oberoende och opartisk information samtidigt som man hanterar de rättsliga aspekterna av det medieklimat i vilket EU:s instrument och åtgärder sätts in är därför av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

K.

Strategisk kommunikation ställs ofta inför yttre utmaningar såsom vilseledande informationskampanjer mot EU och dess medlemsstater, vilket kräver större ansträngningar. Att främja objektiv, oberoende och opartisk information samtidigt som man hanterar de rättsliga aspekterna av det medieklimat i vilket EU:s instrument och åtgärder sätts in är därför av avgörande betydelse.

| L. | Internationell handel är ett av EU:s centrala verktyg för att hjälpa länder med deras sociala och ekonomiska utveckling och för att försvara och främja de mänskliga rättigheterna, grundläggande värden och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

L.

Internationell handel är ett av EU:s centrala verktyg för att hjälpa länder med deras sociala och ekonomiska utveckling och för att försvara och främja de mänskliga rättigheterna, grundläggande värden och rättsstatsprincipen.

| M. | Enligt fördragen bör handelspolitiken bidra till unionens externa mål, bland annat hållbar utveckling. |
| --- | --- |

M.

Enligt fördragen bör handelspolitiken bidra till unionens externa mål, bland annat hållbar utveckling.

| N. | Det sammanlagda biståndet som programplanerats inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet (15,4 miljarder EUR), IPA II (11,7 miljarder EUR), instrumentet som bidrar till stabilitet och fred (2,5 miljarder EUR), EIDMR (1,3 miljarder EUR) och partnerskapsinstrumentet (1 miljard EUR) uppgår till 32 miljarder EUR för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

N.

Det sammanlagda biståndet som programplanerats inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet (15,4 miljarder EUR), IPA II (11,7 miljarder EUR), instrumentet som bidrar till stabilitet och fred (2,5 miljarder EUR), EIDMR (1,3 miljarder EUR) och partnerskapsinstrumentet (1 miljard EUR) uppgår till 32 miljarder EUR för perioden 2014–2020.

| O. | IPA II har använts för migrationshanteringen. |
| --- | --- |

O.

IPA II har använts för migrationshanteringen.

| P. | Den rättsliga grunden för EIDMR, och i synnerhet instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, utgörs av artiklarna 209 och 212 i EUF-fördraget som båda hänvisar till artikel 208 i EUF-fördraget, där det tydligt står att ”[d]et främsta målet för unionens politik på detta område ska vara minskning och på sikt utrotning av fattigdom”. |
| --- | --- |

P.

Den rättsliga grunden för EIDMR, och i synnerhet instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, utgörs av artiklarna 209 och 212 i EUF-fördraget som båda hänvisar till artikel 208 i EUF-fördraget, där det tydligt står att ”[d]et främsta målet för unionens politik på detta område ska vara minskning och på sikt utrotning av fattigdom”.

| Q. | Kommissionen ansvarar för identifieringen, formuleringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av EU:s stöd inom ramen för dessa instrument. Utrikestjänsten ansvarar för att säkerställa kontinuitet och samstämdhet i EU:s externa politik, bland annat med hjälp av instrumenten. Parlamentet har ansvar för den demokratiska tillsynen och granskningen och som medlagstiftare inom ramen för medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionen ansvarar för identifieringen, formuleringen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av EU:s stöd inom ramen för dessa instrument. Utrikestjänsten ansvarar för att säkerställa kontinuitet och samstämdhet i EU:s externa politik, bland annat med hjälp av instrumenten. Parlamentet har ansvar för den demokratiska tillsynen och granskningen och som medlagstiftare inom ramen för medbeslutandeförfarandet.

| R. | Den dubbla karaktär som posten som vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik präglas av, innebär att den som innehar posten måste spela en central roll i den politiska samordningen av unionens bistånd inom ramen för instrumenten. |
| --- | --- |

R.

Den dubbla karaktär som posten som vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik präglas av, innebär att den som innehar posten måste spela en central roll i den politiska samordningen av unionens bistånd inom ramen för instrumenten.

| S. | Olika projekt och bidrag inom ramen för de nuvarande instrumenten kan inte utvärderas fullt ut eftersom de fortfarande befinner sig i ett tidigt skede av genomförandet. Vissa mål är kvalitativa till sin natur och har en koppling till lagstiftning, metoder och inställningar som inte på ett enkelt sätt kan mätas kvantitativt. |
| --- | --- |

S.

Olika projekt och bidrag inom ramen för de nuvarande instrumenten kan inte utvärderas fullt ut eftersom de fortfarande befinner sig i ett tidigt skede av genomförandet. Vissa mål är kvalitativa till sin natur och har en koppling till lagstiftning, metoder och inställningar som inte på ett enkelt sätt kan mätas kvantitativt.

| T. | Kommissionen konstaterar i sin halvtidsöversyn att det är svårt att mäta hur verkningsfulla instrumenten sammantaget är när det gäller att nå målen, delvis på grund av svårigheten att utforma lämpliga system för övervakning och utvärdering på instrumentnivå (s. 10). I sin särskilda rapport nr 18/2014 har revisionsrätten pekat på allvarliga brister i EuropeAids system för utvärdering. |
| --- | --- |

T.

Kommissionen konstaterar i sin halvtidsöversyn att det är svårt att mäta hur verkningsfulla instrumenten sammantaget är när det gäller att nå målen, delvis på grund av svårigheten att utforma lämpliga system för övervakning och utvärdering på instrumentnivå (s. 10). I sin särskilda rapport nr 18/2014 har revisionsrätten pekat på allvarliga brister i EuropeAids system för utvärdering.

| U. | I den gemensamma genomförandeförordningen finns viktiga bestämmelser om principerna för utveckling och biståndseffektivitet, t.ex. avbindning av bistånd och användning av partnerländernas egna institutioner, system och förfaranden. |
| --- | --- |

U.

I den gemensamma genomförandeförordningen finns viktiga bestämmelser om principerna för utveckling och biståndseffektivitet, t.ex. avbindning av bistånd och användning av partnerländernas egna institutioner, system och förfaranden.

| V. | Dagens administrativa förfaranden medför ofta alltför stora byråkratiska bördor för potentiella mottagare, vilket gör det svårt för mindre organisationer i det civila samhället och arbetsmarknadsparternas organisationer att delta i projektens utformning och genomförande eftersom de ofta saknar den praktiska kunskap och administrativa förmåga som krävs för att lägga fram motiverade och framgångsrika förslag. |
| --- | --- |

V.

Dagens administrativa förfaranden medför ofta alltför stora byråkratiska bördor för potentiella mottagare, vilket gör det svårt för mindre organisationer i det civila samhället och arbetsmarknadsparternas organisationer att delta i projektens utformning och genomförande eftersom de ofta saknar den praktiska kunskap och administrativa förmåga som krävs för att lägga fram motiverade och framgångsrika förslag.

| W. | I de förordningar som inrättar de externa finansieringsinstrumenteten föreskrivs att kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011, och i dessa förordningar föreskrivs även att kommissionen i detta sammanhang kommer att biträdas av kommittéerna för det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

W.

I de förordningar som inrättar de externa finansieringsinstrumenteten föreskrivs att kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011, och i dessa förordningar föreskrivs även att kommissionen i detta sammanhang kommer att biträdas av kommittéerna för det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingssamarbete.

| X. | Förslag till genomförandeakter ska översändas till rådet och parlamentet samtidigt som de översänds till ledamöterna i kommittéerna för det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingssamarbete, och i arbetsordningen för dessa kommittéer föreskrivs att förslag till genomförandeakter ska översändas till kommittéernas ledamöter minst 20 dagar före det aktuella kommittésammanträdet. Förslag till genomförandeakter bör därför översändas till parlamentet minst 20 dagar före dessa sammanträden. Skriftliga förfaranden för antagande av förslag till genomförandeakter utgör ett undantag från denna bestämmelse i vederbörligen motiverade fall. |
| --- | --- |

X.

Förslag till genomförandeakter ska översändas till rådet och parlamentet samtidigt som de översänds till ledamöterna i kommittéerna för det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingssamarbete, och i arbetsordningen för dessa kommittéer föreskrivs att förslag till genomförandeakter ska översändas till kommittéernas ledamöter minst 20 dagar före det aktuella kommittésammanträdet. Förslag till genomförandeakter bör därför översändas till parlamentet minst 20 dagar före dessa sammanträden. Skriftliga förfaranden för antagande av förslag till genomförandeakter utgör ett undantag från denna bestämmelse i vederbörligen motiverade fall.

| Y. | Utarbetandet av genomförandeakter innebär en förberedande fas inom kommissionen – inklusive samråd mellan kommissionens avdelningar – under en ansenlig tidsperiod som vanligtvis sträcker sig över flera månader. |
| --- | --- |

Y.

Utarbetandet av genomförandeakter innebär en förberedande fas inom kommissionen – inklusive samråd mellan kommissionens avdelningar – under en ansenlig tidsperiod som vanligtvis sträcker sig över flera månader.

Halvtidsöversyn

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen vid sin halvtidsöversyn fann att de nuvarande instrumenten i allmänhet är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att EU-finansieringens omfattning samt bristande flexibilitet och samstämdhet under rubrik 4 i den nuvarande fleråriga budgetramen har varit vägledande för den begränsade ambition som EU har för att agera som en verklig global aktör. Parlamentet noterar emellertid att många av de partnerländer och teman som får stöd genom EU:s externa finansieringsinstrument har visat upp positiva framsteg, vilket är ett bevis på de externa finansieringsinstrumentens relevans och betydelse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är emellertid oroat över en del slutsatser, däribland bristen på politisk vägledning och en övergripande vision, inkonsekvent tillämpning av EU:s värden och partnerskapsprinciper, de långsamma eller obefintliga framstegen för målen som rör sociala och rättsliga reformer i det utvidgade grannskapet, frånvaron av stabila övervaknings- och utvärderingsmekanismer samt den begränsade flexibiliteten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon tydlig visionsbeskrivning som åskådliggör synergieffekterna mellan instrumenten och hur dessa bidrar till en omfattande och övergripande strategi för EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är bekymrat över att EU och dess instrument står inför stora utmaningar, bland annat politiska avvägningar mellan främjandet av värden och rättigheter och kortsiktiga säkerhetsintressen, framväxten av nya aktörer inom området global styrning och internationella finansinstitutioner, liksom många våldsamma globala konflikter världen över, däribland instabiliteten i EU:s omedelbara grannskap, både österut och söderut, samt Rysslands allt mer aggressiva och bestämda politik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s förvaltningsfonder skapades för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration. Parlamentet beklagar att bidragen från EU:s budget till EU:s förvaltningsfonder och faciliteten för flyktingar i Turkiet har minskat den övergripande samstämdheten samt sänkt den långsiktiga visionen och inverkan av EU:s åtgärder. Parlamentet betonar återigen att nya prioriteringar måste finansieras med nya anslag. Parlamentet beklagar djupt att det inte i något skede av beslutsfattandet kring Turkiet-uttalandet rådfrågades formellt eller uppmanades att ge sitt godkännande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar att instrumenten måste vara kompletterande och anpassningsbara i förhållande till det lokala sammanhanget och snabbt och effektivt kunna reagera på nya och oväntade utmaningar utan att tappa sina ursprungliga mål ur sikte. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att instrumenten inte innehåller några uttryckliga hänvisningar till möjligheten att dra in biståndet ifall ett mottagarland (i synnerhet om indirekt förvaltning med mottagarlandet har använts) inte lever upp till så grundläggande principer såsom demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att FN:s mål på 0,7 procent inte har uppnåtts när det gäller EU:s utvecklingsbistånd (offentligt utvecklingsbistånd, ODA). Parlamentet begär därför en ökning av de medel som är tillgängliga för utvecklingsbistånd i syfte att uppfylla åtaganden inom Agenda 2030. |
| --- | --- |

9.

IPA II

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar ansträngningarna för att göra IPA II mer strategiskt relevant på lång sikt och för att det ska leda till faktiska resultat genom mottagarspecifik programplanering och ett sektoriellt tillvägagångssätt. Parlamentet anser att ett sådant tillvägagångssätt skulle kunna bidra till en minskning av den enorma eftersläpningen av oanvända medel från IPA I och IPA II i Turkiet som beror på såväl ineffektivitet hos den indirekta förvaltningen av mottagarländer som en svag absorptionsförmåga. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över Turkiets tillbakagång vad gäller rättsstaten och demokratin, trots de 4,5 miljoner EUR som avsatts inom ramen för IPA II för den nuvarande perioden för den fleråriga budgetramen. Parlamentet är medvetet om att Turkiets anslutningsutsikter bidrar till en utbredd osäkerhet kring IPA II:s värde i landet. Parlamentet konstaterar att IPA II-medel har använts för att finansiera åtaganden i enlighet med Turkiet-uttalandet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar de olika stora framsteg som flera länder på västra Balkan har gjort inom ramen för det långsiktiga stödet från IPA II. Parlamentet konstaterar att IPA II-stödet i vissa fall har lett till begränsade resultat när det gäller styrningsreformer, i synnerhet inom områdena rättsstaten, offentlig förvaltning och bekämpningen av korruption. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar de fortsatta bristerna i kvaliteten på indikatorerna i landprogram och åtgärdshandlingar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det måste gå att dra tillbaka eller styra om IPA II-medel ifall en noggrann analys från kommissionen visar att partnerländer systematiskt har misslyckats med att uppfylla sina åtaganden eller uppvisar en allvarlig politisk tillbakagång. Parlamentet beklagar att sådana åtgärder hittills har hindrats av en systematisk och politisk oförmåga att agera. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att det finns en resultatram. Parlamentet beklagar emellertid att några belöningar för resultaten ännu inte har behandlats eller tilldelats. Parlamentet kräver i detta sammanhang att mer arbete görs för att ytterligare förbättra ramen, och då även med beaktande av fall med negativa resultat och en påföljande minskad finansiering. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar vikten av IPA II, då det är EU:s viktigaste finansieringsinstrument inför anslutningen för finansiering av viktiga sociala, ekonomiska, politiska och institutionella reformer inom prioriterade områden för att anpassa länder till EU:s regelverk. Parlamentet konstaterar att sådana reformer också kan bidra till den regionala säkerheten på lång sikt. Parlamentet välkomnar att IPA II har fått ett större strategiskt fokus, men understryker att finansiering inom ramen för IPA II måste ha ambitiösa och framåtblickande syften och motsvara de faktiska behov, skyldigheter och förväntningar som är kopplade till anslutningsprocessen och ett EU-medlemskap. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att finansieringen bör användas i enlighet med de specifika mål som gäller för instrumentet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är medvetet om att IPA II:s facilitet för det civila samhället tillhandahåller avgörande stöd till lokala organisationer i det civila samhället. Parlamentet betonar att åtagandena inte motsvarar de verkliga behoven på plats. I detta sammanhang vill parlamentet se att IPA II:s komplementaritet med åtgärder inom ramen för andra instrument ökar, i synnerhet EIDMR och instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. Parlamentet konstaterar att detta ställer krav på en bättre samordning både under planeringen och programplaneringen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det sektoriella tillvägagångssättet är giltigt men beklagar att det egna ansvaret för projekten inte är tydligt på grund av de uppdelade ansvarsområdena. Parlamentet konstaterar att den indirekta förvaltningen överlag har förbättrat det egna ansvarstagandet för programmen men också minskat effektiviteten på grund av att genomförandet varit försenat. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar initiativen att inrätta system för bättre övervakning och utvärdering av resultaten, t.ex. genom kommittéer för sektorövervakning, interna riktlinjer och utarbetandet av ett nytt informationshanteringssystem (OPSYS). |
| --- | --- |

19.

Europeiska grannskapsinstrumentet

| 20. | Europaparlamentet välkomnar främjandet av strukturreformer i form av planerat bistånd och framhåller det europeiska grannskapsinstrumentets särskilda natur som gör det möjligt för EU att ta fram skräddarsydda strategier, anpassade till partnerländernas särskilda behov. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet instämmer med kommissionens bedömning att det faktum att det finns ett särskilt finansieringsinstrument för grannskapet har utgjort ett konkret bevis på den politiska betydelse EU fäster vid förbindelserna med sina grannar och vid en fördjupning av det politiska samarbetet och den ekonomiska integrationen med och inom regionen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet inser att grannskapets nuvarande utmaningar och behov, liksom skillnader mellan olika mål, intressen och ekonomiska medel, innebär en stor belastning för det europeiska grannskapsinstrumentets budget och mänskliga resurser, och framhåller att mer flexibilitet behövs. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet är oroat över att finansiering från det europeiska grannskapsinstrumentet har haft mindre effekt bland de partnerländer som lägger mindre kraft på reformer och att den fortfarande utgör en utmaning – men att den är nödvändig – i politiskt känsliga och konfliktfyllda situationer, särskilt när det gäller att främja de gemensamma värdena demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet beklagar att principen ”mer för mer”och incitamentbaserade åtgärder inte har använts på ett effektivt sätt och att länder som öppet avviker från sina uttryckliga åtaganden om mänskliga rättigheter och demokratireformer har fått ökat ekonomiskt bistånd under den senaste programperioden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet upprepar att grannskapet sedan 2014 har ställts inför aldrig tidigare skådade utmaningar i och med det ökade antalet långvariga och nytillkomna utmaningar, såsom Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön och konflikten i östra Ukraina, krisen i Syrien, situationen i Libyen, radikalisering och terrorism, ungdomsarbetslöshet samt migrationsutmaningen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet oroas över att denna utveckling, liksom skillnader mellan både EU:s och partnerländernas mål och intressen och tillgängliga ekonomiska medel har pressat detta instruments finansiella kapacitet till det yttersta, och framhåller att mer flexibilitet behövs. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att EU:s värden och principer, däribland demokrati, rättsstaten, mänskliga rättigheter och effektiva, ansvarstagande och öppna offentliga institutioner, ligger lika mycket i grannsamhällenas intresse som vårt eget i fråga om stabilitet, säkerhet och välstånd. Parlamentet välkomnar främjandet av strukturreformer inom ramen för det planerade biståndet. Parlamentet anser att genomförandet av differentieringsprincipen har gjort det möjligt för EU att anpassa sitt stöd till partnerländernas behov och ambitioner. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar bidragen från det europeiska grannskapsinstrumentet till Madad-fonden och förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker behovet av större samordning mellan regionala och bilaterala program och investeringsanslag för att bättre stödja och främja utvecklingen av den privata sektorn. Parlamentet konstaterar att de problem som hänger ihop med bristen på gemensam programplanering med medlemsstaterna har förbättrats något. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att bistånd från det europeiska grannskapsinstrumentet övervakas genom resultatorienterad övervakning. Parlamentet beklagar att det inte finns några enhetliga övervaknings- och utvärderingssystem på instrumentnivå. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att det handelsrelaterade tekniska stöd och ekonomiska bistånd som tillhandahålls inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken till unionens nära partner i det södra och östra grannskapet är ett viktigt bidrag till den demokratiska utvecklingen i dessa regioner. Parlamentet konstaterar att medel inom det europeiska grannskapsinstrumentet kan användas för förenklade handelsprocedurer och därigenom komplettera de befintliga EU-medlen inom avtalet om förenklade handelsprocedurer, så att den politiska stabiliteten bättre kan garanteras på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

30.

Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred

| 31. | Europaparlamentet inser att det främsta mervärdet med instrumentet som bidrar till stabilitet och fred är dess snabbhet och flexibilitet i fråga om att hantera konflikter och alla dess olika civila aktörer som EU kan ingå partnerskap med. Parlamentet påminner om att instrumentet som bidrar till stabilitet och fred är EU:s enda instrument för att förebygga civila konflikter, bland annat genom medling, dialog och försoning. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmärksammar de bekymmer som uppstått i samband med insamling av data och mätning av resultaten av åtgärderna inom ramen för instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, vilka båda kanske har visat sig vara besvärliga på grund av svårigheter att utvärdera politiska resultat, och att koppla ett resultat till en åtgärd inom ramen för detta instrument om efterföljande åtgärder sker inom ramen för andra instrument samt på grund av svårigheter att få tillträde till konfliktdrabbade områden. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar att behovet av att förebygga konflikter och ta itu med säkerhetsutmaningar har ökat kraftigt under den senaste perioden. Parlamentet anser att det behövs försonings-, medlings- och dialoginitiativ i många länder med efterkrigskriser. Parlamentet understryker behovet av snara åtgärder i samband med kriser och konflikter. Parlamentet framhåller behovet av att avsevärt öka den tillgängliga finansieringen för sådana initiativ. Parlamentet konstaterar att ändringen av instrumentet som bidrar till stabilitet och fred som antogs i november 2017 syftar till att förstärka tredjeländers säkerhetskapacitet för att fortsätta främja stabilitet, säkerhet och hållbar utveckling. Parlamentet noterar att instrumentet som bidrar till stabilitet och fred fungerar som en sista utväg eller som en föregångare till mer långvariga åtgärder som finansieras från andra instrument. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att instrumentet som bidrar till stabilitet och fred är i ett tidigt skede vad gäller den globala bekämpningen av it-hot. Parlamentet kräver eftertryckligen att mer vikt läggs vid it-säkerhet, t.ex. genom en enhetlig strategi som kan tillämpas på EU:s samtliga yttre åtgärder. Parlamentet kräver en medföljande ökning av de medel som avsätts till it-säkerhet inom ramen för instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, då detta instrument är bäst lämpat för hanteringen av sådana hot. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att samverkan mellan uppdrag inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) samt EU:s humanitära bistånd har ökat. |
| --- | --- |

35.

EIDMR

| 36. | Europaparlamentet understryker mervärdet av EIDMR:s globala helhetsperspektiv, trots instrumentets relativt ringa budget, och hur viktiga organisationerna i det civila samhället är för uppnåendet av dess mål samt dess unika särdrag, dvs. att det är det enda instrument som EU kan använda för att stödja det civila samhällets åtgärder, oberoende av myndigheternas inblandning i den stat som berörs av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att under den pågående perioden har EIDMR använts mer flexibelt och på ett mer kompletterande sätt än under föregående period och tillämpats snabbare vid framväxande kriser avseende mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet välkomnar dess komplementaritet med medel från andra källor, såsom det europeiska initiativet för demokrati, som gör att medel från EIDMR kan användas mer effektivt i brådskande fall. Parlamentet välkomnar det ökade fokuset på människorättsförsvarare, bland annat genom den nödfond som är tillgänglig för EU:s delegationer, och inrättandet och det framgångsrika genomförandet av EU:s mekanism för människorättsförsvarare, ProtectDefenders.eu. Parlamentet understryker att förfarandet för ansökningsomgången är långdraget, besvärligt och alltför konkurrensinriktat. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar även nyttan med mekanismen ProtectDefenders.eu, som har genomförts av det civila samhället som har gett avgörande stöd till ett stort antal människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar eftertryckligen till fortsatt stöd för sådana mekanismer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet är bekymrat över svårigheterna med att integrera mänskliga rättigheter och demokratiska värden genom geografiska program och över EU:s minskade stöd till organisationer i det civila samhället, vilket leder till ett ökat tryck på EIDMR i en tid då utrymmet för det civila samhället krymper världen över. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att EU måste visa ledarskap och ambitioner genom att införa en övergripande strategi för integreringen av demokratistöd i alla sina yttre förbindelser. Parlamentet anser därför att de medel som anslagits för demokratistöd måste ökas i motsvarande grad, i synnerhet mot bakgrund av de pågående attackerna mot demokratin världen över. Parlamentet insisterar på att det måste säkerställas att utgifterna för mål 1 för det landbaserade stödsystemet verkligen når och kan användas av de människorättsförsvarare som är mest utsatta. Parlamentet uppmanar EU-delegationerna att använda allt stöd som behövs i detta avseende. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet är medvetet om att det är svårt att utvärdera åtgärderna inom ramen för EIDMR eftersom det inte finns några strategiska eller operationella indikatorer. Parlamentet konstaterar att svårigheterna med att utvärdera också beror på att en betydande andel av stödet till organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare av förklarliga skäl ges konfidentiellt i syfte att skydda mottagarnas identitet och värna deras säkerhet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet bekräftar mervärdet av EU:s valobservatörsuppdrag, ett område där EU är världsledande. Parlamentet välkomnar att antalet övervakningsuppdrag och uppdrag för uppföljning av rekommendationer från valobservatörsuppdrag har ökat. |
| --- | --- |

42.

Partnerskapsinstrumentet

| 43. | Europaparlamentet understryker att syftet med partnerskapsinstrumentet särskilt är att eftersträva tematiska intressen från EU:s sida och gemensamma intressen med tredjeländer samt att bygga allianser och främja samarbete med befintliga och framväxande strategiska partner. Parlamentet konstaterar att partnerskapsinstrumentet i praktiken används som en sista utväg, som sätts in när det anses vara det enda instrument som kan underlätta eftersträvandet av EU:s politiska agenda och hantera globala utmaningar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att jämfört med tidigare instrument har partnerskapsinstrumentet kunnat verka genom mer samarbetsbaserade arbetsmetoder med tredjeländer, däribland strategiska partner, länder som avancerat från bilateralt utvecklingsstöd och olika internationella forum, men parlamentet anser att det krävs mer resurser och bidrag från beslutsfattande avdelningar för att säkerställa att de deltar fullt ut vid utformningen, planeringen och genomförandet av åtgärderna, liksom en förstärkning av den aktiva roll som EU-delegationerna har i utarbetandet av åtgärderna och ett ökat informationsutbyte med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet förespråkar ökad synlighet beträffande målen för partnerskapsinstrumentet samt kunskap om och förståelse av dem, i synnerhet inom EU:s institutioner. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar bekymrat att utvärderingen hämmats av det faktum att inget centralt register för dokumentering av åtgärder har skapats på grund av att en resultatram med indikatorer antogs sent och att merparten av projekten inte avslutats. |
| --- | --- |

46.

Den gemensamma genomförandeförordningen

| 47. | Europaparlamentet påminner om att EU:s externa finansieringsinstrument är en komplex uppsättning verktyg för EU, som har till syfte att stödja och stärka unionens åtgärder på den internationella arenan, och att deras komplexa struktur samordnas genom den gemensamma genomförandeförordningen. Parlamentet upprepar att den gemensamma genomförandeförordningen måste uppfylla kriterierna för budgetgranskning och demokratisk tillsyn. Parlamentet beklagar att den gemensamma genomförandeförordningens mycket komplexa och restriktiva karaktär har hämmat en effektiv användning av unionens resurser och förhindrar snabba reaktioner på nya utmaningar och partnernas behov. Parlamentet beklagar att enhetliga regler inte har lett till en gemensam biståndsplanering instrumenten emellan. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att den gemensamma genomförandeförordningen inrättades i syfte att uppnå harmonisering, förenklade genomföranden, en ökad flexibilitet, enhetlighet och samstämdhet samt effektivitet vid användningen av unionens resurser och en smidig och kompletterande strategi för genomförandet av alla instrument. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att det är avgörande för parlamentet att ha tillräckligt med tid för att kunna utöva sina granskningsbefogenheter på korrekt sätt och i vederbörlig ordning när det gäller förslag till genomförandeakter. Parlamentet anser, med tanke på den tid det tar att förbereda förslagen till genomförandeakter innan de når kommittéerna för det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingssamarbete, att bristande efterlevnad av tidsfristen på 20 dagar för översändande av handlingar till Europaparlamentet och rådet i den sista fasen av antagandet av genomförandeakten inte kan motiveras. Parlamentet beklagar därför att tidsfristen på 20 dagar inte alltid respekteras, och anser att dess granskningsrätt hämmas. Parlamentet begär att alla förslag till genomförandeåtgärder lämnas in minst 20 dagar i förväg, och uppmanar kommissionen att ändra arbetsordningen för kommittéerna för det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II, EIDMR, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingssamarbete, i syfte att förlänga denna tidsfrist för inlämnande på 20 dagar och därigenom underlätta för parlamentet att utöva sina granskningsbefogenheter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet beklagar att synligheten för EU:s externa finansieringspolitik verkar vara begränsad i ett sammanhang där tredje parter aktivt försöker undergräva EU:s utrikespolitik genom desinformation. |
| --- | --- |

50.

Rekommendationer för 2017/2018–2020

| 51. | Europaparlamentet begär att EU:s värden och de universella värdena samt de mänskliga rättigheterna fortfarande ska utgöra kärnan i EU:s samtliga yttre åtgärder. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar till ökad synergi och samstämdhet mellan alla instrument under rubrik 4 samt bättre samordning med medlemsstaternas bilaterala biståndsprogram och, när så är möjligt, med andra givare. Kommissionen och utrikestjänsten uppmanas i detta avseende att förstärka sitt samarbete och sin samordning, även med organisationer i det civila samhället och lokala aktörer, och att de ska uppfylla sina åligganden i enlighet med artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av stabila, enhetliga och insynsvänliga övervaknings- och utvärderingsmekanismer. Europaparlamentet bekräftar att sådana mekanismer skulle göra det möjligt att följa olika konkreta framsteg för de mycket viktiga mål som avser reformer i grannländerna, vilket är särskilt viktigt om dessa reformer har avstannat eller på något annat sätt fördröjts. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet efterlyser förfaranden och system för ökad parlamentarisk kontroll och granskning som är enhetliga för alla instrument. Parlamentet rekommenderar att insynen förbättras genom inrättandet av en enda, gemensam och insynsvänlig offentlig databas för projekt och åtgärder. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet framhåller att organisationer i det civila samhället måste få ytterligare ekonomiska medel och utbildningsstöd. Parlamentet insisterar på att brådskande åtgärder krävs för att ytterligare minska de byråkratiska bördor och procedurmässiga hinder som organisationer i det civila samhället, i synnerhet lokala sådana, stöter på. Parlamentet efterlyser särskilda budgetrubriker för kapacitetsuppbyggnad för organisationer i det civila samhället så att deras förmåga att få tillgång till finansiering förbättras. Parlamentet beklagar att frågan om det låga deltagandet av det civila samhällets organisationer i programplaneringen och genomförandet av externa instrument inte har tagits upp i kommissionens rapport om halvtidsöversynen. Parlamentet uppmanar kommissionen att engagera organisationer i det civila samhället mer strategiskt i alla externa instrument och program, såsom både rådet och parlamentet begärt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet är positivt inställt till ett mer direkt och aktivt främjande av EU:s politik, ekonomiska bistånd och synlighet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om att det bör införas en möjlighet att föra över icke fördelade medel för det europeiska grannskapsinstrumentet och IPA II på högst 10 procent av de ursprungliga anslagen för varje enskilt instrument, i syfte att öka förmågan att reagera på oförutsedda händelser, samtidigt som de mål som föreskrivs i relevanta förordningar om det europeiska grannskapsinstrumentet och IPA II bibehålls. |
| --- | --- |

57.

IPA II

| 58. | Europaparlamentet stöder de principer som anges i artikel 21 i EU-fördraget och rekommenderar att större tonvikt läggs på stärkande av de demokratiska institutionerna, kampen mot korruption samt reformer av den offentliga förvaltningen, stärkande av rättsstatsprincipen och god förvaltning och att åstadkomma förbättringar för att på ett konsekvent sätt genomdriva mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter. Parlamentet efterlyser mer stöd till reformer inom de sektorer som är viktiga för anslutningsprocessen, och även för främjande av regionalt samarbete i syfte att komplettera EU:s utvidgningspolitik. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet rekommenderar att överföring av medel till det civila samhället kan göras när statliga myndigheter inte är beredda att uppfylla EU:s fastställda mål eller inte är beredda att samarbeta kring instrumentets mål. Kommissionen uppmanas att begränsa eller dra in finansiering för länder som allvarligt bryter mot EU:s grundläggande värden, däribland de grundläggande Köpenhamnskriterierna. Parlamentet efterlyser lättare administrativa bördor för mottagare från det civila samhällets organisationer som ansöker om EU-stöd. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet kräver parlamentets deltagande ifall medel dras in eller väsentliga förändringar i högsta vägledande anslag övervägs. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet insisterar på ett stort egenansvar från mottagarnas sida, från programplanering till övervakning och revision. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge nationella revisionsmyndigheter riktat bistånd för metodik, planering, rekryteringsutbildning och tillsyn. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet rekommenderar utökat stöd till nationella myndigheter som ansvarar för samordning mellan givare och som har låg kapacitet, men uppvisar en politisk vilja att uppfylla målen. Parlamentet beklagar bristen på insyn vad gäller absorptionsförmågan för dessa medel. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet kräver eftertryckligen att medel framför allt ska gå till de sektorer som tidigare har bevisat att de kan motverka fler sådana kroniska fördröjningar som setts inom ramen för den indirekta förvaltningen med stödmottagande länder, huvudsakligen i Turkiet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet vill att IPA II ska synas mer i regionen, med tanke på hur oerhört viktig utvidgningspolitiken är för EU, till exempel genom lämpliga och riktade kommunikations- och informationskampanjer i nationella, regionala och lokala mediekanaler, eller andra kanaler som anses lämpliga, med minimikrav och en övervakning av dem som ska fastställas av kommissionen i nära samarbete med mottagarna. Parlamentet stöder riktad kontrapropaganda och strategiska kommunikationsinsatser, i synnerhet i fall där bilden av EU eller dess intressen aktivt attackeras och undergrävs. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet rekommenderar att IPA II-medel ska användas för att skapa kommunikationskanaler för företag, särskilt små och medelstora företag, i både medlemsstaterna och föranslutningsländerna för att skapa starka handelsförbindelser mellan de olika områdena, vilket skulle vara till stor nytta för att förbereda mottagarländerna inför anslutningen till den inre marknaden. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet bekräftar nyttan av att länder som gör framsteg får en resultatbaserad ekonomisk belöning, i enlighet med vad som anges i IPA II-förordningen. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet anser att flexibiliteten och användningen av medel för att hantera särskilda krissituationer måste vara i linje med de viktigaste prioriteringarna för instrumentet och med grundprinciperna för utvidgningsstrategin och anslutningsprocessen, som måste förbli IPA II:s huvudsakliga fokus. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning och ytterligare synergieffekter under planerings- och programplaneringsfaserna för IPA II med åtgärder inom ramen för andra instrument, närmare bestämt EIDMR och instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, i syfte att säkerställa enhetlighet och att öka komplementariteten, både internt mellan den egna uppsättningen mål och program och i förhållande till andra externa finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

68.

Europeiska grannskapsinstrumentet

| 69. | Europaparlamentet betonar behovet av ett övergripande strategiskt dokument för genomförandet av Europeiska grannskapsinstrumentet som kopplar samman biståndet med den större politiska ramen och för bättre samordning med andra instrument. Parlamentet betonar att prioriteringarna för det europeiska grannskapsinstrumentets programplanering också bör omfatta socioekonomisk utveckling, ungdomar och hållbar förvaltning av energiresurser. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet beklagar att den fleråriga programplaneringen redan ägde rum för merparten av mottagarna, under 2017, innan halvtidsöversynen av biståndet i dessa länder var färdigställd. Parlamentet erinrar om att det gav sina rekommendationer om programplanering vid en strategisk dialog med kommissionen i april 2017. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet framhåller den politiska synlighet och draghjälp som det europeiska grannskapsinstrumentet, som ett separat finansieringsinstrument, ger EU i grannskapet, både österut och söderut. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet begär att nuvarande ekonomiska balans bevaras vid fördelningen av medel mellan unionens södra och östra grannskap. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet understryker sammankopplingen mellan stabilisering, stöd till demokratisering, konfliktförebyggande arbete och konfliktlösning, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, utbildning och socioekonomisk utveckling. Parlamentet betonar vikten av projekt som stöder ungdomars utbildning och anställbarhet. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet bekräftar vikten av att kunna bemöta utmaningar snabbare. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet framhåller att investeringar i de länder som håller på att stabiliseras och utvecklingsländerna i grannskapet även hanterar problem såsom migration, terrorism, lokala konflikter och ekonomisk instabilitet, vilket i slutändan kommer att gynna hela EU. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet understryker att de specifika utmaningarna i grannskapet kräver en integrerad och övergripande strategi utifrån mottagarnas olika behov och situationer, bland annat genom synergieffekter med andra externa finansieringsinstrument och mellan unionens olika politikområden. Parlamentet understryker att en av de främsta uppgifterna är att snabbt och effektivt genomföra associeringsavtalen och de djupgående och omfattande frihandelsområdena samt alla dithörande reformer, vilket måste ske med stöd i form av lämpliga ekonomiska medel från EU:s sida. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet upprepar vikten av en fördjupad gemensam programplanering med medlemsstaterna, utöver de goda framsteg som gjorts i fråga om gemensamma analyser, samordning och samförståndsskapande kring givarnas prioriteringar. Parlamentet uppmanar eftertryckligen till en förbättring av givarsamordningen, i synnerhet när medel från andra EU-instrument, andra givare och internationella finansinstitut kombineras, i syfte att stödja ekonomisk omställning och stabilitet i partnerländerna. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet är bekymrat över att instrumentets insatskapacitet och finansiella kapacitet har pressats till det yttersta. Parlamentet beklagar att intern sakkunskap i form av politiska och geopolitiska riskanalyser inte beaktades i tillräcklig utsträckning på planeringsstadiet. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet konstaterar att det kan vara nödvändigt att höja de vägledande finansiella anslagen genom en lagändring, mot bakgrund av de nuvarande utmaningarna i grannskapet. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet upprepar att målen för de medel som avsätts inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet ska följas även när dessa medel flyttas till andra slags instrument, såsom förvaltningsfonder, och att parlamentets granskning och tillsyn är nödvändig och aldrig får kringgås. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet kräver att det civila samhället i större utsträckning görs delaktigt i fastställandet av behov. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet kräver att villkorlighet och incitamentbaserade mekanismer som stöder politiska och ekonomiska reformer när de behövs, och som är kopplade till reformer och strategiska mål, tillämpas fullt ut. Parlamentet beklagar att det europeiska grannskapsinstrumentet inte har kunnat tillhandahålla tillräckliga incitament för de länder som är motvilliga att påbörja politiska reformer. Parlamentet kräver effektiv övervakning av det europeiska grannskapsinstrumentet på instrumentnivå. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet är bekymrat över förstörelsen och konfiskeringen av EU-finansierat stöd i tredjeländer. Parlamentet kräver att fler ansträngningar görs för att förbättra EU:s strategiska kommunikation och synlighet i grannländerna. |
| --- | --- |

83.

Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred

| 84. | Europaparlamentet efterlyser bättre insatser för att öka instrumentets inflytande genom regelbundna strategiska dialoger med partner och internationella organisationer. Parlamentet vill i detta avseende säkra medfinansiering från andra viktiga givare som har intresse av de berörda åtgärdernas resultat. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet efterlyser en förbättrad strategisk ram och synergieffekter mellan instrumentet som bidrar till stabilitet och fred och uppföljningsåtgärder från andra instrument och av andra aktörer. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet efterlyser ett ökat samarbete mellan andra internationella organisationer, regeringar och EU-institutioner för att bekämpa framväxande nya hot, till exempel inom hybridkonflikter och it-säkerhet där sakkunskapen inom Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) skulle kunna användas. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet rekommenderar en mer strategisk användning av medlingskapaciteten i instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, inte bara för konflikter med lokal inverkan utan även för att stödja fredsprocesser och dialoger i nuvarande eller framväxande konflikter av global betydelse och efterlyser bättre system för tidig varning och verktyg för konfliktanalyser som skulle möjliggöra bättre förebyggande arbete och fredsbyggande åtgärder. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet understryker att detta instrument framdeles gör det möjligt för unionen att finansiera utbildning om och tillhandahållande av icke-dödlig utrustning (såsom informationssystem, sjukhus m.m.) till tredjeländers väpnade styrkor för att de ska kunna bemöta brådskande behov, på kort och medellång sikt, inom ramen för genomförandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

88.

EIDMR

| 89. | Europaparlamentet upprepar den avgörande betydelsen av att stödja och främja demokrati och mänskliga rättigheter i tredjeländer, inbegripet skydd av människorättsförsvarare, oberoende av inblandning från myndigheter i tredjeländer. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet konstaterar EIDMR:s effektivitet och betydelse i detta avseende då det verkar inom det krympande utrymmet för det civila samhället. Parlamentet bekräftar den fortsatt nödvändiga och särskilda finansieringen för mänskliga rättigheter och demokrati, utan neddragningar. Parlamentet kräver dessutom att man överväger att öka finansieringen för brådskande stöd till människorättsförsvarare och att informationen om att det går att få sådan finansiering sprids på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet upprepar att tillämpningsområdet för EIDMR inte bör begränsas och att det inte bör användas som ett instrument bara för att fylla de luckor som andra instrument lämnat efter sig, utan att ett målinriktat främjande av demokrati och mänskliga rättigheter bör vara ett tydligt och strategiskt mål i sig. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att hitta lösningar på problemen med det civila samhällets krympande utrymme och ökningen av kränkningar av de mänskliga rättigheterna och förtryck, t.ex. genom att öka den tillgängliga finansieringen för globala, reaktiva program såsom EU:s mekanism för människorättsförsvarare, ProtectDefenders.eu. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta finansiera människorättsförsvarare, särskilt utsatta sådana, och det civila samhället samt marginaliserade grupper såsom kvinnor, urbefolkningar, romer, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning, barn och äldre. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet rekommenderar ökad strategisk planering tillsammans med politisk vägledning från EU:s myndigheter och samstämdhet med andra instrument, särskilt i länder som upplever en tillbakagång av mänskliga rättigheter och demokratiska normer, för att motverka den globala tendensen till auktoritärt styre. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet understryker vikten av att fokusera på internationellt relevanta tematiska frågor som på kort, medellång och/eller lång sikt kan stödja globaliseringen av de mänskliga rättigheterna och principen om internationell rätt och rättskipning. Parlamentet efterlyser ökat EIDMR-stöd inom ett antal framväxande tematiska frågor, i synnerhet bekämpningen av korruption, företagens respekt för mänskliga rättigheter, miljörelaterade rättigheter och migranters rättigheter. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet välkomnar stöd till internationella och regionala mekanismer för mänskliga rättigheter och ansvarsutkrävande, såsom kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) och Internationella brottmålsdomstolen (ICC). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet rekommenderar fortsatta ansträngningar för att avskaffa dödsstraffet världen över. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet upprepar kommissionens åtaganden om ytterligare stöd till det civila samhället och främjande av en mer gynnsam miljö för organisationer i det civila samhället i partnerländerna. Parlamentet insisterar på att brådskande åtgärder krävs för att ytterligare minska de byråkratiska hinder som lokala organisationer i det civila samhället stöter på. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att aktivt söka upp människorättsförsvarare och organisationer i det civila samhället som arbetar med känsliga frågor som kräver finansiering, att offentliggöra meddelanden om ansökningsomgångar på de lokala språken och att göra det möjligt för de sökande att lämna in projektförslag på dessa språk och på så vis också stärka det lokala egenansvaret och den lokala, långsiktiga integrationen av projekten. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet begär att mer fokus läggs på hållbarheten hos EIDMR-finansierade åtgärder, i synnerhet i samband med valobservatörsuppdrag där det finns ett stort utrymme för att öka överföringen av kunskap till lokala aktörer och förbättra uppföljningen av rekommendationerna. Parlamentet kräver att planeringen av dessa uppdrag samordnas bättre med parlamentets valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge särskilt stöd till projekt som är inriktade på att minska det ökade missbruket av övervakningsteknik och internetattacker från förtryckarregeringar och icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av övervaknings- och utvärderingssystem som människorättsförsvarare deltar i. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmuntrar samordnade åtgärder med instrumentet som bidrar till stabilitet och fred för genomförandet av åtgärder som ska förebygga brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord. |
| --- | --- |

101.

Partnerskapsinstrumentet

| 102. | Europaparlamentet välkomnar inriktningen på unionens strategiska intressen. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet rekommenderar en mer strategisk och befäst användning av de knappa medel som finns tillgängliga inom ramen för partnerskapsinstrumentet, för att säkerställa inkluderande bidrag från och identifiering av åtgärder av kommissionens samtliga avdelningar och utrikestjänsten i nära samarbete med medlemsstaterna, och understryker hur viktigt det är att partnerskapsinstrumentet har goda resurser för att proaktivt kunna försvara EU:s värden och intressen mot bakgrund av tillbakagången i det transatlantiska samförståndet och det ökade antalet medelinkomstländer med en snabbt växande strategisk betydelse, bl.a. i Asien och Latinamerika. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet rekommenderar en översyn av de geografiska anslagen i nästa fleråriga vägledande program för att anpassa dem till utmaningarna. Parlamentet föreslår mot denna bakgrund ett utökat samarbete med icke-strategiska tredjeländer, t.ex. medelinkomstländer som i dag inte omfattas i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet rekommenderar en bättre anpassning till övergripande teman och mål i den gemensamma genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet rekommenderar att dess övervaknings- och utvärderingssystem, inbegripet relevanta kvalitativa indikatorer, färdigställs. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet anser att partnerskapsinstrumentet skulle kunna vara ett viktigt verktyg för att stödja genomförandet av frihandelsavtal, särskilt när det gäller att stödja arbetet i de inhemska rådgivande grupperna. Parlamentet betonar att man måste bedöma användningen och fördelningen av medel liksom effektiviteten hos partnerskapsinstrumentet och programmen Business Avenue och EU Gateway, som bör komplettera medlemsstaternas befogenheter när det gäller främjande av utrikeshandel. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet konstaterar att ett av målen för partnerskapsinstrumentet är offentlig diplomati för att bygga upp förtroende och förståelse för EU:s politik i tredjeländer. Parlamentet betonar att det civila samhällets deltagande är ytterst viktigt och välkomnar att det anslagits 3 miljoner EUR för att stödja deltagandet från organisationer i det civila samhället i de inhemska rådgivande grupperna. |
| --- | --- |

108.

Den gemensamma genomförandeförordningen

| 109. | Europaparlamentet rekommenderar en bättre användning av de harmoniserade bestämmelserna genom eventuella gemensamma ansökningsomgångar och ett förbättrat samarbete mellan kommissionens avdelningar och utrikestjänsten. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet kräver att jämställdhetsintegrering införs bland bestämmelserna i den gemensamma genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet kräver att mer arbete görs för att öka synligheten för finansieringen från EU:s externa politik med hjälp av en övergripande och samstämd kommunikationsstrategi som innehåller åtgärder mot desinformation. Parlamentet kräver att villkorlighetsmekanismer införs gentemot partner för genomförandet när åtgärder för att öka EU:s synlighet inte följs. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet erinrar om att principerna för utveckling och biståndseffektivitet är av central betydelse inom EU:s yttre åtgärder, vilket framhållits i den gemensamma genomförandeförordningen, och uppmanar kommissionen att upprätthålla dessa principer i alla de åtgärder som den kommer att vidta till följd av rapporten om halvtidsöversynen. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s små och medelstora företag bör beaktas när det gäller tillgången till externa finansieringsinstrument genom enklare och mer användarvänliga bestämmelser som kan underlätta en mer flexibel användning av medlen och samtidigt hjälpa de små och medelstora företagen att få internationella erfarenheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de befintliga verktygen för främjande av små och medelstora företags internationalisering, både när det gäller deras samstämdhet med andra unionsinstrument till stöd för små och medelstora företag, såsom Cosme, och i fråga om subsidiaritet, undvikande av dubbelhantering och komplementaritet med medlemsstaternas program. Parlamentet uppmanar kommissionen att i god tid lägga fram förslag inför halvtidsöversynen av dessa program för att förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet. Parlamentet betonar behovet av att förbättra informationen och öka medvetenheten bland små och medelstora företag om de befintliga instrumenten, särskilt på nationell nivå. |
| --- | --- |

113.

Strukturen efter 2020

| 114. | Europaparlamentet kräver att finansieringen av instrument för yttre förbindelser återspeglar ambitiösa yttre åtgärder och att budgeten för EU:s globala verksamhet ökar, samtidigt som den även fortsättningsvis bygger på värden samt grundläggande och mänskliga rättigheter och principer. Parlamentet upprepar att EU:s externa åtgärder också tjänar EU-medborgarnas gemensamma intressen. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet understryker att när Förenade kungariket träder ut ur Europeiska unionen bör den nuvarande budgetandelen för yttre åtgärder ökas, eller åtminstone ligga kvar på dagens nivåer, och samma logiska grund bör tillämpas för befintliga instrument, strategier och prioriteringar. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet upprepar att en reform av den nuvarande instrumentstrukturen krävs för att tillhandahålla ökad ansvarsskyldighet, insyn och offentlig tillsyn och den skulle också öka effektiviteten, samstämdheten och reaktionsförmågan samt ändamålsenligheten och flexibiliteten. Parlamentet anser att en reform också kan öka kostnadseffektiviteten, minska överlappningar och intressekonflikter mellan olika aktörer och kommissionens avdelningar samt bidra till att ta itu med nuvarande utmaningar som rör strategin, planeringen och genomförandet. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet erinrar om sin viktiga roll som medlagstiftare i förordningen enligt vilken nästa fleråriga budgetram upprättas. Parlamentet upprepar sin beredskap att arbeta med kommissionen, utrikestjänsten och rådet för att skapa bästa möjliga struktur för de externa finansieringsinstrumenten. Parlamentet framhåller dock att målet för all slags omstrukturering av instrumenten bör vara ökad transparens, ansvarstagande, effektivitet, samstämdhet och flexibilitet. Parlamentet framhåller att dessa mål inte kan uppnås utan en styrningsstruktur som möjliggör politisk kontroll och är strategidriven, inkluderande och ansvarig. Parlamentet framhåller att det inte kommer att acceptera några reformer av instrumenten utan en robust styrningsstruktur. Kommissionen och utrikestjänsten uppmanas med kraft att lägga fram en plan för reformer av de instrument som innehåller en sådan styrningsstruktur. Parlamentet understryker skillnaderna mellan resultaten av halvtidsöversynen och kommissionens förslag om att reformera den nuvarande strukturen. Parlamentet understryker dessutom att en solid, demokratisk och öppen granskning från de nationella parlamentens och Europaparlamentets sida måste säkerställas. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet efterlyser en bättre integrering av EU:s förvaltningsfonder och faciliteter i budgeten för att öka insynen i och den demokratiska kontrollen av de externa finansieringsinstrumenten. Parlamentet påminner om överenskommelsen om samråd med parlamentet och rådet innan en ny förvaltningsfond inrättas för tematiska åtgärder, något som är en del av den senaste revideringen av budgetförordningen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att förse parlamentet med detaljerade uppgifter om alla betydande autonoma överföringar eller tillbakadraganden av anslag under rubrik 4. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet framhåller att EU:s delegationer, tillsammans med medlemsstaterna, också skulle kunna hjälpa små och medelstora företag att utnyttja dessa finansieringsinstrument i syfte att på medellång sikt skapa förbindelser mellan företag i EU och mottagarländernas ekonomier. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet betonar att inget instrument kan existera utan att det införs tydliga och avsedda anslag och tilldelningar för de olika målen, syftena och prioriteringarna för EU:s yttre åtgärder, däribland demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstaten, stöd till det civila samhället, konfliktlösning, bräckliga stater, utvecklingspolitik och utrotning av fattigdom, ekonomisk och social utveckling samt stöd till länder i olika stadier av EU-anslutningen och länderna i EU:s grannskap. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet värdesätter EU:s engagemang för frågor som mänskliga rättigheter, demokrati och stöd till det civila samhället samt olika mål, liksom de befintliga instrumentens särskilda politiska och strategiska värde. Parlamentet understryker att reformen inte bör undergräva de politiska målen för varje instrument. Parlamentet inser de specifika målen och det specifika genomförande för det europeiska grannskapsinstrumentet, IPA II och EIDMR och anser därför att dessa bör förbli oberoende av strategiska och politiska skäl. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet påminner om att EIDMR sedan 2006 har varit det konkreta uttrycket för EU:s åtagande om att stödja och främja demokrati och mänskliga rättigheter i tredjeländer och har gjort det möjligt för EU att ingripa utan inblandning av regeringar, i syfte att stödja registrerade och icke-registrerade icke-statliga organisationer och inom områden som inte alltid omfattas av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet framhåller att gemensamma mål behöver inrättas, bl.a. vad gäller vikten av en starkare rättighetsbaserad strategi och en integrering av de mänskliga rättigheterna, för att ge innebörd åt artikel 21 i EU-fördraget som föreskriver att EU ska sträva efter att konsolidera demokrati, de mänskliga rättigheterna och rättsstaten som ett grundläggande mål i hanteringen av de yttre förbindelserna. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att se till att kommunikationen med partnerländerna är tydlig kring alla reformer. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet efterlyser upprättandet av stabila och enhetliga förfaranden för utvärdering och övervakning som kan tillhandahålla kvalitativa och kvantitativa utvärderingar och följa framstegen när det gäller att uppnå fastställda mål med hjälp av EU-finansiering via olika instrument. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet betonar behovet av förutsägbarhet i långsiktig finansiering samtidigt som det också införs fastställda belopp, vilka ska användas på ett flexibelt sätt. Parlamentet upprepar att flexibilitet ställer krav på att medel ska kunna överföras mellan anslag. Parlamentet påminner om att medel avsedda för mål för externa åtgärder inte kan omdirigeras till andra mål, som t.ex. migrationshantering och inre säkerhet. Parlamentet betonar att det bör införas en möjlighet att föra över icke fördelade medel inom den sammanlagda budgeten för instrumentet för yttre åtgärder på högst 10 procent av de ursprungliga anslagen för instrumentet för flexibla och/eller brådskande åtgärder, samtidigt som instrumentets politiska mål bibehålls. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet framhåller att länders biståndsanslag inte bör vara beroende av migrationsavtal med EU, och att det inte bör ske någon omfördelning av medel från fattiga länder och regioner till migranters ursprungs- eller transitländer till Europa enbart på grund av att dessa ligger längs migrationsvägarna. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet påminner om de svårigheter som stödmottagarna för närvarande upplever i fråga om att säkra finansiering inom instrumenten. Parlamentet efterlyser en förenkling av förfarandena, lättare administrativa bördor och, när så är möjligt, antagandet av enhetliga förfaranden för de olika berörda avdelningarna inom kommissionen och utrikestjänsten, och inrättandet av en enda kontaktpunkt för organisationer som ansöker om EU-finansiering och användning av digitala lösningar där så är möjligt för att effektivisera och minska de administrativa bördorna, men det får inte gå ut över den budgetmässiga tillsynen, spårbarheten eller kontrollen. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet understryker att kommissionens samtliga avdelningar och utrikestjänsten måste samarbeta för att göra så att EU:s externa finansiering drivs av politiken snarare än instrumentet, i syfte att undvika skillnader, inkonsekvenser, onödiga kostnader, överlappningar och slöseri med kunskaper och för att uppnå de mål och syften som EU:s yttre åtgärder tillsammans strävar efter. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet betonar att det behövs en mer strategisk politisk vägledning och en övergripande strategi samt åtföljande dokument som tas fram i samverkan med och delas av alla berörda avdelningar inom kommissionen och utrikestjänsten och som förvaltas och övervakas genom den styrningsstruktur som ännu inte har skapats, som fastställer målen och syftena för EU:s yttre åtgärder för den kommande perioden och det sätt på vilket instrumentet ska användas för att uppnå dem. Parlamentet kräver att både inre och yttre expertis används vid fastställandet av dessa mål och syften. Parlamentet rekommenderar att all programplanering innehåller analyser av konfliktkänsligheten, politiska och ekonomiska analyser och riskbedömningar samt riskreducerande åtgärder som på ett flexibelt sätt kan vidtas om sådana risker föreligger. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet kräver undersökningar av hur samordningen och samstämdheten mellan EU:s medlemsstaters politik för extern finansiering kan ökas, t.ex. genom mer gemensam programplanering. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet efterlyser ökade finansieringsmöjligheter för icke-statliga organisationer för att förtydliga och tillhandahålla ökade möjligheter till samfinansiering genom att möjliggöra fleråriga partnerskap och säkerställa åtgärdernas hållbarhet. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet efterlyser förbättrade krav på snabbare beslutsfattande för att öka EU:s kapacitet att snabbt reagera på händelser som utvecklas snabbt. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet understryker vikten av att öka synligheten för och kunskapen om EU:s yttre åtgärder – t.ex. genom att ta hjälp av EU:s arbetsgrupp för strategisk kommunikation – och dess inflytande runtom i världen. Parlamentet kräver att detta ses som ett politiskt mål. Parlamentet framhåller därför det angelägna behovet av lands- och/eller regionspecifik strategisk kommunikation vid EU:s delegationer och avsevärt mer samordning och informationsutbyte mellan EU:s delegationer och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet vidhåller att EU:s delegationer spelar en nyckelroll i den lokala programplaneringen och tillsynen av programplaneringen samt den slutliga utbetalningen av medel och vid identifieringen av stödmottagare, särskilt när det gäller människorättsförsvarare och organisationer i det civila samhället som är verksamma på känsliga områden. Parlamentet upprepar att EU:s delegationer inte kan vara ensamt ansvariga för finansieringsbeslut på grund av deras arbete och status i tredjeländer. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet betonar att programplaneringen för instrumenten måste ske i nära samarbete med det civila samhället i respektive land och i större utsträckning baseras på decentraliserat samarbete vid tillkomsten, utbyggnaden och genomförandet, i syfte att upprätta robusta och långvariga partnerskap för att tillgodose varje befolknings särskilda behov och ta hänsyn till den sociala verkligheten för de som berörs. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet erinrar om att EU:s politiska mål och syften, sett till t.ex. mänskliga rättigheter, rättsstaten och utveckling, ibland gynnas mer av utbetalningar av flera mindre bidrag till gräsrotsorganisationer än av ett stort anslag till en enda mottagare. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet understryker vikten av principerna om ”mer för mer”och villkorlighet. Parlamentet anser att starkare mekanismer för villkorlighet bör inrättas genom vilka direkt budgetstöd till statliga myndigheter eller myndighetsorgan och icke-statliga aktörer kan dras in eller, när så är möjligt, omdirigeras till det civila samhället ifall dessa institutioner inte följer eller försöker uppfylla kraven för att nå målen för de tilldelade medlen eller bryter mot rättsstatsprincipen och kränker de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet kräver insyn, ansvarsskyldighet, kontroll, utvecklingsmässigt mervärde, respekt för principerna om bistånd/utvecklingseffektivitet och starka miljömässiga, människorättsliga och sociala skyddsåtgärder vid användning av utvecklingsbistånd för att mobilisera investeringar från den privata sektorn. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att öronmärka medel inom ramen för de externa finansieringsinstrumenten för samarbete med och tekniskt stöd till tredjeländer, särskilt utvecklingsländerna, att främja medlemskap i Wassenaar-arrangemanget, Australiengruppen, kontrollsystemet för missilteknik och gruppen av länder som levererar kärnmaterial, och att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna när det gäller den pågående omarbetningen av förordningen om produkter med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet betonar att all framtida struktur kräver lämpliga kontroller och motvikter, öppenhet, rätten till kontroll av genomförandet, inbegripet större strategiskt politiskt bidrag och kontroll av genomförandet från parlamentet samt användning av delegerade akter för översynen av tematiska prioriteringar – om dessa ingår i bilagor till lagstiftningsakter – och antagandet av andra tillkommande konkreta delar, såsom strategiska och fleråriga programplaneringsdokument. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Europaparlamentet är övertygat om att generationen av externa finansieringsinstrument efter 2020 måste iaktta budgetprinciperna uppriktighet och enhet. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Europaparlamentet anser att förfaranden för halvtidsöversyner och budgetkontroller bör vara tillräckligt rigorösa och transparenta för att säkerställa maximalt utnyttjande av medel och möjliggöra lämpliga ändringar för att öka absorptionsförmågan där det behövs. |
| --- | --- |

143.

o

o o

| 144. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och rådet. |
| --- | --- |

144.

---

(1)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 27.

(2)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 11.

(3)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 1.

(4)  EUT L 335, 15.12.2017, s. 6.

(5)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 77.

(6)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 85.

(7)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 44.

(8)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 95.

(9)  EUT L 201, 3.8.2010, s. 30.

(10)  EUT L 249, 27.9.2017, s. 1.

(11)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(12)  Se betänkande A8-0211/2017.

(13)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(14)  EUT C 407, 8.12.2015, s. 8.

(15)  EUT C 60, 16.2.2016, s. 3.

(16)  EUT C 122, 19.4.2017, s. 4.

(17)  Offentliggjort på kommissionens webbplats: https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en

(18)  Antagna texter, P8_TA(2017)0493.

(19)  Antagna texter, P8_TA(2017)0026.

(20)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 109.

(21)  EUT C 408, 30.11.2017, s. 21.

(22)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 110.

(23)  Antagna texter, P8_TA(2017)0440.

(24)  Antagna texter, P8_TA(2017)0306.

(25)  Antagna texter, P8_TA(2017)0036.

(26)  Antagna texter, P8_TA(2017)0037.

(27)  Antagna texter, P8_TA(2017)0094.

(28)  Antagna texter, P8_TA(2017)0262.

(29)  Antagna texter, P8_TA(2017)0263.

(30)  Antagna texter, P8_TA(2017)0261.

(31)  EUT C 208, 10.6.2016, s. 25.

(32)  Antagna texter, P8_TA(2017)0408.

(33)  https://eeas.europa.eu/archives/docs/top_stories/pdf/eugs_review_web.pdf

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/94

---

P8_TA(2018)0120

Årsrapporterna 2015–2016 om subsidiaritet och proportionalitet

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 om årsrapporterna 2015–2016 om subsidiaritet och proportionalitet (2017/2010(ΙΝΙ))

(2019/C 390/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning och den nyaste versionen, det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning och den nyaste versionen, det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (1),

| — | med beaktande av de praktiska bestämmelser som avtalades den 22 juli 2011 mellan Europaparlamentets och rådets behöriga tjänsteavdelningar för genomförande av artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) i händelse av överenskommelser vid första behandlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de praktiska bestämmelser som avtalades den 22 juli 2011 mellan Europaparlamentets och rådets behöriga tjänsteavdelningar för genomförande av artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) i händelse av överenskommelser vid första behandlingen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 maj 2017 om årsrapporten 2014 om subsidiaritet och proportionalitet (2) och sin resolution av den 12 april 2016 om årsrapporterna om subsidiaritet och proportionalitet 2012–2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 maj 2017 om årsrapporten 2014 om subsidiaritet och proportionalitet (2) och sin resolution av den 12 april 2016 om årsrapporterna om subsidiaritet och proportionalitet 2012–2013 (3),

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport 2015 om subsidiaritet och proportionalitet (COM(2016)0469) och kommissionens årsrapport 2016 om subsidiaritet och proportionalitet (COM(2017)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport 2015 om subsidiaritet och proportionalitet (COM(2016)0469) och kommissionens årsrapport 2016 om subsidiaritet och proportionalitet (COM(2017)0600),

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport 2015 om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten (COM(2016)0471) och kommissionens årsrapport 2016 om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten (COM(2017)0601), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport 2015 om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten (COM(2016)0471) och kommissionens årsrapport 2016 om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten (COM(2017)0601),

| — | med beaktande av alla tidigare meddelanden från kommissionen om behovet av bättre lagstiftning för att uppnå bättre resultat till nytta för EU-medborgarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla tidigare meddelanden från kommissionen om behovet av bättre lagstiftning för att uppnå bättre resultat till nytta för EU-medborgarna,

| — | med beaktande av beslutet av Europeiska kommissionens ordförande av den 14 november 2017 om inrättandet av en arbetsgrupp för subsidiaritet, proportionalitet och ”att göra mindre men göra det effektivare”(C(2017)7810), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av Europeiska kommissionens ordförande av den 14 november 2017 om inrättandet av en arbetsgrupp för subsidiaritet, proportionalitet och ”att göra mindre men göra det effektivare”(C(2017)7810),

| — | med beaktande av Cosacs halvårsrapporter om utvecklingen i Europeiska unionens förfaranden och praxis med relevans för parlamentarisk granskning av den 19 juni 2014, den 14 november 2014, den 6 maj 2015, den 4 november 2015, den 18 maj 2016, den 18 oktober 2016 och den 3 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cosacs halvårsrapporter om utvecklingen i Europeiska unionens förfaranden och praxis med relevans för parlamentarisk granskning av den 19 juni 2014, den 14 november 2014, den 6 maj 2015, den 4 november 2015, den 18 maj 2016, den 18 oktober 2016 och den 3 maj 2017,

| — | med beaktande av det samarbetsavtal som ingicks den 5 februari 2014 mellan Europaparlamentet och Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det samarbetsavtal som ingicks den 5 februari 2014 mellan Europaparlamentet och Regionkommittén,

| — | med beaktande av Regionkommitténs årliga subsidiaritetsrapport 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs årliga subsidiaritetsrapport 2015,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0141/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0141/2018), och av följande skäl:

| A. | 2015 och 2016 var de två första hela åren med Junckerkommissionen, som tillträdde i november 2014. Ordförande Jean-Claude Juncker åtog sig att sätta subsidiaritetsprincipen i centrum för EU:s demokratiska process och att se till att subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen respekteras till fullo i hela lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

A.

2015 och 2016 var de två första hela åren med Junckerkommissionen, som tillträdde i november 2014. Ordförande Jean-Claude Juncker åtog sig att sätta subsidiaritetsprincipen i centrum för EU:s demokratiska process och att se till att subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen respekteras till fullo i hela lagstiftningsförfarandet.

| B. | I det nya interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ingår ett åtagande från de tre institutionerna om att respektera och tillämpa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

B.

I det nya interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ingår ett åtagande från de tre institutionerna om att respektera och tillämpa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| C. | År 2015 tog kommissionen emot åtta motiverade yttranden som rörde tre förslag från kommissionen. Antalet inlagor som inkom till kommissionen det året uppgick till sammanlagt 350 stycken. |
| --- | --- |

C.

År 2015 tog kommissionen emot åtta motiverade yttranden som rörde tre förslag från kommissionen. Antalet inlagor som inkom till kommissionen det året uppgick till sammanlagt 350 stycken.

| D. | År 2016 tog kommissionen emot 65 motiverade yttranden som rörde 26 förslag från kommissionen. Detta innebär en ökning med 713 procent jämfört med de åtta motiverade yttranden som inkom 2015, och är den tredje högsta siffra som registrerats för inkomna motiverade yttranden under ett kalenderår sedan systemet för subsidiaritetsprövning infördes genom Lissabonfördraget 2009 (efter 84 stycken under 2012 och 70 stycken under 2013). Antalet inlagor som inkom till kommissionen det året uppgick till sammanlagt 620 stycken, vilket var en stor ökning. |
| --- | --- |

D.

År 2016 tog kommissionen emot 65 motiverade yttranden som rörde 26 förslag från kommissionen. Detta innebär en ökning med 713 procent jämfört med de åtta motiverade yttranden som inkom 2015, och är den tredje högsta siffra som registrerats för inkomna motiverade yttranden under ett kalenderår sedan systemet för subsidiaritetsprövning infördes genom Lissabonfördraget 2009 (efter 84 stycken under 2012 och 70 stycken under 2013). Antalet inlagor som inkom till kommissionen det året uppgick till sammanlagt 620 stycken, vilket var en stor ökning.

| E. | Den 19 maj 2015 antog kommissionen ett paket med åtgärder för bättre lagstiftning och nya integrerade riktlinjer för bättre lagstiftning, inbegripet en uppdaterad vägledning om bedömning av subsidiaritet och proportionalitet inom ramen för konsekvensbedömningar av nya initiativ. |
| --- | --- |

E.

Den 19 maj 2015 antog kommissionen ett paket med åtgärder för bättre lagstiftning och nya integrerade riktlinjer för bättre lagstiftning, inbegripet en uppdaterad vägledning om bedömning av subsidiaritet och proportionalitet inom ramen för konsekvensbedömningar av nya initiativ.

| F. | År 2015 lanserade kommissionen webbplatsen ”Minska regelbördan – tyck till” (4) och den nya Refit-plattformen (för lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat), vilka ger berörda parter nya möjligheter att framföra synpunkter till kommissionen om eventuella brister i befintliga lagstiftningsåtgärder, däribland aspekter som rör subsidiariteten och/eller proportionaliteten. |
| --- | --- |

F.

År 2015 lanserade kommissionen webbplatsen ”Minska regelbördan – tyck till” (4) och den nya Refit-plattformen (för lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat), vilka ger berörda parter nya möjligheter att framföra synpunkter till kommissionen om eventuella brister i befintliga lagstiftningsåtgärder, däribland aspekter som rör subsidiariteten och/eller proportionaliteten.

| G. | Under 2015 utarbetade Europaparlamentets utredningstjänst tretton inledande utvärderingar, en konsekvensbedömning av parlamentets ändringsförslag i sak och sex efterhandsbedömningar. Dessutom utarbetade den fyra rapporter om kostnaden för uteblivna åtgärder på EU-nivå och två bedömningar av det europeiska mervärdet. Under 2016 utarbetade Europaparlamentets utredningstjänst 36 inledande utvärderingar, en konsekvensbedömning av parlamentets ändringsförslag i sak och fjorton efterhandsbedömningar. Dessutom utarbetade den sju rapporter om kostnaden för uteblivna åtgärder på EU-nivå och fem bedömningar av det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

G.

Under 2015 utarbetade Europaparlamentets utredningstjänst tretton inledande utvärderingar, en konsekvensbedömning av parlamentets ändringsförslag i sak och sex efterhandsbedömningar. Dessutom utarbetade den fyra rapporter om kostnaden för uteblivna åtgärder på EU-nivå och två bedömningar av det europeiska mervärdet. Under 2016 utarbetade Europaparlamentets utredningstjänst 36 inledande utvärderingar, en konsekvensbedömning av parlamentets ändringsförslag i sak och fjorton efterhandsbedömningar. Dessutom utarbetade den sju rapporter om kostnaden för uteblivna åtgärder på EU-nivå och fem bedömningar av det europeiska mervärdet.

| H. | Delegerade befogenheter i unionens rättsakter tilldelas när flexibilitet och effektivitet behövs och inte kan åstadkommas med hjälp av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Antagandet av bestämmelser som är väsentliga för det ämne som behandlas är förbehållet lagstiftarna. |
| --- | --- |

H.

Delegerade befogenheter i unionens rättsakter tilldelas när flexibilitet och effektivitet behövs och inte kan åstadkommas med hjälp av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Antagandet av bestämmelser som är väsentliga för det ämne som behandlas är förbehållet lagstiftarna.

| I. | Subsidiariteten och proportionaliteten är centrala aspekter vid konsekvensbedömningar och efterhandsutvärderingar för att avgöra huruvida de åtgärder som vidtas på EU-nivå är nödvändiga, om målen med dem kan uppnås på lämpligare sätt med andra medel och huruvida de faktiskt ger de förväntade resultaten i fråga om effektivitet, verkan, samstämmighet, relevans och mervärde på EU-nivå. |
| --- | --- |

I.

Subsidiariteten och proportionaliteten är centrala aspekter vid konsekvensbedömningar och efterhandsutvärderingar för att avgöra huruvida de åtgärder som vidtas på EU-nivå är nödvändiga, om målen med dem kan uppnås på lämpligare sätt med andra medel och huruvida de faktiskt ger de förväntade resultaten i fråga om effektivitet, verkan, samstämmighet, relevans och mervärde på EU-nivå.

| J. | Under 2014 utfärdade tre nationella kamrar (det danska Folketinget, det nederländska Tweede Kamer och det brittiska överhuset) betänkanden med detaljerade förslag om hur de nationella parlamentens roll i beslutsprocessen kan stärkas. |
| --- | --- |

J.

Under 2014 utfärdade tre nationella kamrar (det danska Folketinget, det nederländska Tweede Kamer och det brittiska överhuset) betänkanden med detaljerade förslag om hur de nationella parlamentens roll i beslutsprocessen kan stärkas.

| 1. | Europaparlamentet upprepar vikten av de årsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet som utarbetas av kommissionen. Parlamentet konstaterar att kommissionens årsrapporter för åren 2015 och 2016 är mer detaljerade och uttömmande än för tidigare år. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av att Europeiska unionen enbart agerar där den kan tillföra ett mervärde för att minska det så kallade demokratiska underskottet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna är grundläggande principer som EU:s institutioner bör beakta vid utövandet av EU:s befogenheter för att säkerställa att unionens åtgärder tillför ett mervärde. Parlamentet påminner om att dessa principer har till syfte att förbättra unionens funktionssätt genom att se till att åtgärder som vidtas på EU-nivå är nödvändiga, att målen för dem inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna när de agerar på egen hand, att de till form och innehåll inte går utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördragen och att de alltid vidtas på den styresnivå som är mest lämplig. Parlamentet uppmärksammar att dessa principer kan missbrukas för att tjäna EU-fientliga intressen och betonar att EU:s institutioner bör vara vaksamma för att undvika och motverka sådana risker. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att subsidiaritetsprincipen är en grundläggande princip för federationer, och dessutom ett rättsligt odefinierat begrepp, som följaktligen bör bli föremål för politiska uttolkningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet inser att subsidiaritetsprincipen inte kan användas för att göra tolkningar som inskränker de befogenheter som unionen tilldelas i enlighet med fördragen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att alla överväganden om subsidiaritetsprincipen och kontrollen av den bör ske med hänsyn tagen till att medborgarna i ökande utsträckning vill att unionen tar itu med stora globala utmaningar, såsom bland annat interkontinentala finansiella flöden, säkerhet, migration och klimatförändringar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar hänvisningen till subsidiaritetsprincipen i Romförklaringen av den 25 mars 2017 och anser att subsidiaritetsprincipen bör få en framträdande plats vid reflektioner kring EU:s framtid. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar det initiativ som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker tillkännagav i sitt tal om tillståndet i unionen 2017 om att inrätta en arbetsgrupp för subsidiaritet, proportionalitet och ”att göra mindre men göra det effektivare”under ledning av kommissionens vice ordförande Frans Timmermans. Parlamentet påminner om att parlamentet ansåg att ett deltagande i arbetsgruppen, som inrättats av kommissionen, skulle åsidosätta parlamentets institutionella roll och ställning som Europeiska unionens enda direktvalda institution, vilken företräder medborgarna på unionsnivå och utövar funktionen att politiskt granska kommissionen, och följaktligen beslutade det att avslå inbjudan att delta i arbetsgruppen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar kommissionens metodik i årsrapporterna för 2015 och 2016, där motiverade yttranden från nationella parlament över ett helt paket med förslag statistiskt sett klassificeras som ett enda yttrande, och inte som ett motiverat yttrande över vart och ett av de enskilda förslagen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar med uppskattning att antalet motiverade yttranden (65 stycken) från nationella parlament under 2016 var det tredje högsta under ett kalenderår sedan systemet för subsidiaritetsprövning infördes genom Lissabonfördraget. Parlamentet noterar den kraftiga ökningen (+ 713 procent) jämfört med de åtta motiverade yttranden som inkom under 2015 och konstaterar dessutom att antalet yttranden som mottagits från kommissionen inom ramen för den politiska dialogen ökat betydligt, från 350 till 620. Dessa tendenser har uppstått mot bakgrund av ett minskat lagstiftningsarbete, vilket även visar att de nationella parlamentens deltagande har vuxit i jämförelse med tidigare år. Parlamentet välkomnar det starka intresse för EU:s beslutsfattande som de nationella parlamenten ger uttryck för. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att flera nationella parlament har lämnat in motiverade yttranden (26 av 41 stycken under 2016, jämfört med åtta under 2015) och noterar den markanta skillnaden mellan de parlament som är verksamma inom ramen för politisk dialog och motiverade yttranden. Parlamentet understryker att de nationella parlamenten även fortsättningsvis kommer att ha större intresse av att påverka innehållet i EU:s lagstiftning än att identifiera fall där subsidiariteten kan vara ett problem. Parlamentet konstaterar att de nationella parlamentens befogenhet att övervaka subsidiaritets- och proportionalitetsprincipernas efterlevnad även inbegriper en rätt att be unionslagstiftaren att vid behov agera på EU-nivå. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet erkänner det arbete som utförts av konsekvensbedömningsnämnden och dess efterträdare från och med juli 2015 – nämnden för lagstiftningskontroll. Parlamentet noterar att konsekvensbedömningsnämnden och nämnden för lagstiftningskontroll ansåg att 23 procent av de konsekvensbedömningar som de granskade 2015 behövde förbättras med hänsyn till antingen subsidiaritetsprincipen eller proportionalitetsprincipen, eller båda två. Parlamentet noterar att 2016 ansåg nämnden för lagstiftningskontroll att 15 procent av konsekvensbedömningarna var otillräckliga. Parlamentet ser positivt på att denna procentsats har minskat jämfört med tidigare år. Parlamentet understryker att kommissionen granskade alla berörda konsekvensbedömningar med beaktande av analyserna från nämnden för lagstiftningskontroll. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att genomförandet av agendan för bättre lagstiftning har fått kommissionen att utveckla starkare interna instrument och förfaranden med inriktning på att undvika överträdelser av subsidiaritetsprincipen. Parlamentet understryker att konsekvensbedömningar är ett nyckelinstrument för att säkra subsidiaritets- och proportionalitetsprincipernas efterlevnad och för att främja ansvarsskyldighet. Parlamentet framhåller särskilt den roll som nämnden för lagstiftningskontroll har och välkomnar att subsidiaritet och proportionalitet nu utgör en del av den kvalitetskontroll som nämnden utför. Parlamentet betonar dock att nämnden för lagstiftningskontroll bör få ökat oberoende. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i maj 2015 antog ett nytt paket för bättre lagstiftning för att se till att EU-lagstiftningen tjänar allmänintresset på ett mer effektivt sätt och att respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna garanteras på ett mer övergripande sätt, vilket i sin tur kommer att bidra till en högre grad av öppenhet i EU:s beslutsprocess. Parlamentet anser att det nya paketet för bättre lagstiftning bör vara ett verktyg för Europeiska unionen för att agera på ett sätt som är helt förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Trots ovanstående betonar parlamentet att även om det bör föreskriva tester för att bedöma efterlevnaden av dessa principer för att säkerställa att Europeiska unionen enbart agerar där den tillför ett mervärde, bör det inte ge upphov till onödiga förseningar i fråga om antagandet av relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen den 24 oktober 2017 offentliggjorde sitt meddelande Genomförande av agendan för bättre lagstiftning: Bättre lösningar för bättre resultat, i vilket den redogör för sina insatser för att öka öppenheten och insynen, legitimiteten och ansvarsskyldigheten i sitt arbete för bättre lagstiftning, särskilt när det gäller samrådsprocessen och möjligheterna för berörda parter att ge återkoppling på kommissionens förslag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen år 2015 införde nya samråds- och återkopplingsmekanismer för nya politiska initiativ. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av att på lämpligt sätt förklara behovet av lagstiftningsinitiativ och vilka konsekvenser de har för alla viktiga sektorer (ekonomiska, miljömässiga och sociala) i syfte att respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet stöder kommissionens åtagande att ”utvärdera först”innan eventuella lagstiftningsändringar övervägs. Parlamentet anser i detta avseende att Europeiska unionen och medlemsstaternas myndigheter bör ha ett nära samarbete för att säkerställa bättre övervakning, mätning och utvärdering av EU-lagstiftningens faktiska konsekvenser för människorna, ekonomin, den sociala strukturen och miljön. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att Europaparlamentet, rådet och kommissionen 2016 undertecknade ett nytt interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning. Parlamentet påminner om att kommissionen har förbundit sig att i sina motiveringar förklara på vilket sätt dess förslag är berättigade med hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet välkomnar att kommissionen, genom det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, har åtagit sig att göra konsekvensbedömningarna av dess lagstiftningsförslag och andra förslag tillgängliga för de nationella parlamenten. Parlamentet påminner om att man i detta avtal även betonade behovet av mer öppenhet i lagstiftningsförfarandet och att de uppgifter som lämnas till de nationella parlamenten måste göra det möjligt för dem att fullt ut utöva sina befogenheter enligt fördragen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten att klart och tydligt från början ange att deras inlaga är ett motiverat yttrande enligt protokoll nr 2 till fördragen och hänvisa till det eller de lagstiftningsförslag som det berör, att tydligt ange skälen till varför förslaget anses strida mot subsidiaritetsprincipen, att bifoga en kortfattad sammanfattning av argumenten och att respektera tidsfristen på åtta veckor från den dag då det berörda utkastet till lagstiftningsakt översändes. Parlamentet noterar att detta kommer att underlätta alla berörda institutioners behandling av motiverade yttranden, så att den blir både snabb och korrekt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att sedan Lissabonfördraget antogs har involveringen av nationella parlament i EU:s lagstiftningsförfaranden utvecklats betydligt genom regelbundna kontakter med andra nationella parlament. Parlamentet uppmuntrar de nationella parlamenten att fortsätta och förstärka sina interparlamentariska kontakter ytterligare, även bilateralt, som ett medel för att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna och att göra detta med en demokratisk europeisk vision, där unionen kan tillföra ett mervärde, och i en anda av solidaritet som bygger på rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Parlamentet understryker att dessa kontakter kan underlätta ett utbyte av bästa praxis när det gäller tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att det i ökande utsträckning och med större regelbundenhet fungerar som kontaktpunkt och medlare mellan de nationella parlamenten när det gäller subsidiaritets- och proportionalitetsmekanismerna. Parlamentet anser att en förbättrad dialog på politisk nivå med de nationella parlamenten skulle kunna vara ett sätt att rationalisera subsidiaritets- och proportionalitetskontrollerna genom en bättre behandling av lagförslagens innehåll. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmärksammar att under 2016 lämnade 14 kamrar vid 11 nationella parlament in motiverade yttranden över förslaget till ett direktiv om ändring av direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (COM(2016)0128), och därmed nåddes det tröskelvärde på en tredjedel av rösterna som krävs enligt artikel 7.2 i protokoll nr 2 till fördragen för att förfarandet med det så kallade gula kortet ska användas. Parlamentet påminner om att de nationella parlamentens motiveringar blev föremål för en omfattande diskussion med kommissionen i parlamentet. Parlamentet noterar att kommissionen samarbetade med de nationella parlamenten inom ramen för Cosac. Parlamentet noterar att kommissionen utfärdade ett meddelande, i vilket den angav utförliga skäl för att behålla förslaget (5). Parlamentet anser, trots de farhågor som vissa nationella parlament framfört, att kommissionen mot bakgrund av de argument som angavs i detta meddelande, har uppfyllt sin skyldighet att motivera sitt beslut. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att i samband med kommissionens ovannämnda förslag lämnade sju nationella kamrar in yttranden inom ramen för den politiska dialogen, som främst ansåg att förslaget var förenligt med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet konstaterar att Regionkommitténs sakkunniggrupp för subsidiaritet ansåg att syftet med förslaget skulle kunna uppnås bättre på EU-nivå. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att förfarandet med gult kort har använts två gånger tidigare (en gång 2012 och en gång 2013), vilket tillsammans med detta nya förfarande med gult kort visar att systemet fungerar och att de nationella parlamenten på ett enkelt sätt och i god tid kan delta i subsidiaritetsdebatten när de så önskar. Under alla omständigheter anser parlamentet att en ökad medvetenhet om de nationella parlamentens roll och ett bättre samarbete mellan dem skulle kunna förbättra förhandskontrollen av att subsidiaritetsprincipen följs. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att de motiverade yttranden som utfärdas av de nationella parlamenten eller av en kammare vid ett nationellt parlament bör beaktas av EU:s institutioner i enlighet med artikel 7 i protokoll nr 2 till fördragen. Parlamentet konstaterar att vissa nationella parlament tidigare uttryckt sin besvikelse över kommissionens svar i fall där gula kort har utfärdats. Parlamentet konstaterar dock att kommissionen har infört förfaranden för att säkerställa att den tillhandahåller de nationella parlamenten sakliga och politiska svar på deras synpunkter i god tid. Kommissionen uppmanas att systematiskt översända sina svar på motiverade yttranden till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar de ändringar som föreslagits av några nationella parlament i fråga om systemet för subsidiaritetsprövning. Parlamentet välkomnar Cosacs slutsats att eventuella förbättringar av systemet för subsidiaritetsprövning inte bör medföra någon fördragsändring. Parlamentet noterar att en förlängning av den tidsfrist på åtta veckor inom vilken de nationella parlamenten kan avge ett motiverat yttrande skulle kräva en ändring av fördragen eller tillhörande protokoll. Parlamentet erinrar om den skrivelse av den 1 december 2009 som skickades från kommissionens ordförande och vice ordförande till talmännen för de nationella parlamenten och som handlade om praktiska arrangemang för att tillämpa systemet för subsidiaritetsprövning, i vilken kommissionen angav att augusti månad inte skulle tas med i beräkningen vid fastställande av den tidsfrist som avses i protokoll nr 2, för att ta hänsyn till de nationella parlamentens sommaruppehåll. Parlamentet erinrar om det förslag som framförts av vissa nationella parlament om att kommissionen också bör överväga möjligheten att inte ta med de nationella parlamentens uppehåll i december månad i beräkningen av tidsfristen på åtta veckor. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Parlamentet betonar att för antagande av rättsakter krävs en stor majoritet i rådet, som är sammansatt av de nationella ministrarna från samtliga medlemsstater och som bör vara politiskt ansvariga inför sina nationella parlament. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att det redan finns en rad verktyg som gör det möjligt för de nationella parlamenten och medborgarna att delta i varje steg av lagstiftningsprocessen, vilket gör att övervakningen av respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna säkerställs. Parlamentet uppmuntrar därför till att dessa befintliga verktyg utnyttjas fullt ut för att, om möjligt, undvika att det skapas ännu mer komplexa administrativa strukturer och utdragna förfaranden i en tid då EU kämpar för att bli förstått av sina egna medborgare, och alltid med syftet att respektera och värna deras rättigheter och intressen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anordna informationskampanjer och relevanta seminarier för att ge medborgarna korrekt information om deras möjligheter att delta i alla skeden av lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att lagstiftningen bör vara uttömmande och tydlig för att göra det möjligt för berörda parter att förstå vilka rättigheter och skyldigheter de har, bland annat vad gäller lämpliga krav på rapportering, övervakning och utvärdering, och som inte medför oproportionerliga kostnader och är enkla att genomföra i praktiken. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker vikten av att främja tillgången till konsekvensbedömningar och färdplaner som utarbetas av kommissionen, att delta i offentliga samråd och/eller samråd med berörda parter som anordnas av kommissionen och/eller Europaparlamentet och att lämna förslag via Refit-plattformen ”Minska regelbördan: Synpunkter”. Parlamentet noterar i detta sammanhang att webbplatsen och programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit), som togs i drift 2016, fungerar väl. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner om behovet av att utvidga de befintliga formerna för samarbete och inrätta möjligheter till att förbättra Ipex-plattformen för att främja de nationella parlamentens medvetenhet om sin roll att utföra subsidiaritets- och proportionalitetskontroller, hjälpa dem med att mer effektivt hantera den information som de får genom systemet för tidig varning och förbättra deras samarbete och samordning. Parlamentet uppmuntrar de nationella parlamenten att yttra sig över kommissionens förslag, som alla finns tillgängliga när som helst i den interna databasen Connect. Parlamentet påminner om att all information finns tillgänglig via Regpex-plattformen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar de nationella och regionala parlamenten att vidareutveckla sina förbindelser med Regionkommittén, som har en grupp på tolv sakkunniga som granskar lagstiftningsförslag med hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar det intresse som några nationella parlament visat i fråga om att spela en mer positiv och proaktiv roll i EU-frågor genom att använda ett förfarande med ett så kallat grönt kort. Parlamentet noterar att de nationella parlamenten har olika uppfattningar om formerna för detta förfarande. Parlamentet anser att en informell mekanism baserad på interparlamentariskt samarbete kan bidra till att stärka den politiska dialogen med de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påpekar i samband med ovanstående att 2015 undertecknade eller stödde 20 parlamentariska kamrar det första initiativet med grönt kort om matavfall, och i juli 2016 undertecknade nio parlamentariska kamrar det andra gröna kortet som uppmanade kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om genomförande av principerna om företagens sociala ansvar på europeisk nivå. Parlamentet konstaterar att några av förslagen i det första initiativet med grönt kort återkom senare i det reviderade paket om den cirkulära ekonomin som antogs av kommissionen i december 2015. Parlamentet framhåller därför att de nationella parlamenten redan spelar en konstruktiv roll i den institutionella ramen och att det inte finns någon anledning att i nuläget skapa nya institutionella och administrativa strukturer som skulle komplicera hela förfarandet i onödan. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att 2016 informerade några regionala parlament kommissionen direkt om sina synpunkter på vissa kommissionsförslag. Parlamentet noterar att kommissionen har beaktat dessa synpunkter där så är lämpligt. Parlamentet påminner om att varje nationellt parlament eller kammare i ett sådant parlament ska i förekommande fall samråda med de regionala parlament som har lagstiftande befogenheter, enligt artikel 6 i protokoll nr 2. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar EU-domstolens rättspraxis avseende subsidiaritet och proportionalitet som avkunnades under 2015 och 2016. Parlamentet betonar att när det gäller unionslagstiftarens motiveringsskyldighet i fråga om subsidiaritet har domstolen ansett att iakttagandet av denna skyldighet inte bara ska bedömas med hänsyn till den omtvistade rättsaktens lydelse utan också med hänsyn till det sammanhang som den ingår i och omständigheterna i det enskilda fallet, och att den information som tillhandahålls bör vara tillräcklig och förstås av nationella parlament, medborgare och domstolar. Parlamentet betonar även att när det gäller proportionalitetsprincipen har domstolen bekräftat att unionslagstiftaren måste ges ett vidsträckt utrymme för skönsmässig bedömning inom områden där den ställs inför val av politisk, ekonomisk och social art och måste göra komplexa bedömningar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0210.

(3)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 33.

(4)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/simplification/consultation/contributions_sv.htm

(5)  Kommissionens meddelande av den 20 juli 2016 om förslaget till direktiv om ändring av direktivet om utstationering av arbetstagare vad gäller subsidiaritetsprincipen, i enlighet med protokoll nr 2 (COM(2016)0505).

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/100

---

P8_TA(2018)0174

Vitryssland

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om Vitryssland (2018/2661(RSP))

(2019/C 390/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner och rekommendationer om Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner och rekommendationer om Vitryssland,

| — | med beaktande av parlamentsvalet den 11 september 2016, presidentvalet den 11 oktober 2015 och lokalvalet den 18 februari 2018 i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentsvalet den 11 september 2016, presidentvalet den 11 oktober 2015 och lokalvalet den 18 februari 2018 i Vitryssland,

| — | med beaktande av uttalandet av den 20 februari 2018 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om lokalvalet i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 20 februari 2018 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om lokalvalet i Vitryssland,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 mars 2018 från talespersonen för vice ordföranden/den höga representanten om utvecklingen inför och under frihetsdagen i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 mars 2018 från talespersonen för vice ordföranden/den höga representanten om utvecklingen inför och under frihetsdagen i Vitryssland,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Vitryssland, särskilt av den 15 februari 2016 om upphävande av sanktionerna mot 170 privatpersoner och tre vitryska företag och om fastställande av ramen för den politiska dialogen och villkoren för att förbindelserna mellan EU och Vitryssland ska utvecklas utifrån en positivare dagordning, särskilt i fråga om demokratiska reformer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Vitryssland, särskilt av den 15 februari 2016 om upphävande av sanktionerna mot 170 privatpersoner och tre vitryska företag och om fastställande av ramen för den politiska dialogen och villkoren för att förbindelserna mellan EU och Vitryssland ska utvecklas utifrån en positivare dagordning, särskilt i fråga om demokratiska reformer,

| — | med beaktande av slutsatserna från toppmötet inom det östliga partnerskapet av den 24 november 2017 och godkännandet av de 20 resultat som ska uppnås till 2020, vilket ska komma medborgarna till godo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från toppmötet inom det östliga partnerskapet av den 24 november 2017 och godkännandet av de 20 resultat som ska uppnås till 2020, vilket ska komma medborgarna till godo,

| — | med beaktande av kommissionsledamoten Johannes Hahns besök i Vitryssland i januari 2018 och de pågående förhandlingarna om prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionsledamoten Johannes Hahns besök i Vitryssland i januari 2018 och de pågående förhandlingarna om prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och Vitryssland,

| — | med beaktande av beslutet av rådet (utrikes frågor) om förlängning av giltigheten med ett år, fram till februari 2019, för de återstående restriktiva åtgärderna mot Vitryssland, däribland i fråga om vapenembargo, förbud mot export av varor för internt förtryck, frysning av tillgångar och reseförbud avseende de fyra personer som uppfördes på förteckningen i samband med de ouppklarade försvinnandena av två oppositionspolitiker, en affärsman och en journalist 1999 och 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av rådet (utrikes frågor) om förlängning av giltigheten med ett år, fram till februari 2019, för de återstående restriktiva åtgärderna mot Vitryssland, däribland i fråga om vapenembargo, förbud mot export av varor för internt förtryck, frysning av tillgångar och reseförbud avseende de fyra personer som uppfördes på förteckningen i samband med de ouppklarade försvinnandena av två oppositionspolitiker, en affärsman och en journalist 1999 och 2000,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av alla människorättskonventioner som Vitryssland är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av alla människorättskonventioner som Vitryssland är part i,

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 mars 2018 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 mars 2018 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter presidentvalet 2015 och parlamentsvalet 2016 hölls det lokalval i Vitryssland den 18 februari 2018. De flera år gamla rekommendationerna från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Venedigkommissionen om vallagstiftningen och valprocessen har fortfarande inte hörsammats av Vitryssland. Enligt utländska diplomatobservatörer och vitryska observatörer var lokalvalet i februari 2018 bara ytterligare en bekräftelse av bristerna. |
| --- | --- |

A.

Efter presidentvalet 2015 och parlamentsvalet 2016 hölls det lokalval i Vitryssland den 18 februari 2018. De flera år gamla rekommendationerna från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Venedigkommissionen om vallagstiftningen och valprocessen har fortfarande inte hörsammats av Vitryssland. Enligt utländska diplomatobservatörer och vitryska observatörer var lokalvalet i februari 2018 bara ytterligare en bekräftelse av bristerna.

| B. | I februari 2016 hävde EU de flesta av sina sanktioner mot vitryska statstjänstemän och juridiska personer som ett tecken på god vilja för att uppmuntra Vitryssland att förbättra sitt facit i fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer. |
| --- | --- |

B.

I februari 2016 hävde EU de flesta av sina sanktioner mot vitryska statstjänstemän och juridiska personer som ett tecken på god vilja för att uppmuntra Vitryssland att förbättra sitt facit i fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer.

| C. | EU har vid upprepade tillfällen slagit fast att respekt för de grundläggande friheterna, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna är en uppenbar förutsättning för att förbindelserna mellan EU och Vitryssland ska förbättras och främjas ytterligare. Situationen i landet är dock fortfarande oroväckande, då endast mycket begränsade, försiktiga framsteg kan skönjas i detta avseende. |
| --- | --- |

C.

EU har vid upprepade tillfällen slagit fast att respekt för de grundläggande friheterna, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna är en uppenbar förutsättning för att förbindelserna mellan EU och Vitryssland ska förbättras och främjas ytterligare. Situationen i landet är dock fortfarande oroväckande, då endast mycket begränsade, försiktiga framsteg kan skönjas i detta avseende.

| D. | De efterlängtade författnings- och lagstiftningsreformer som skulle möjliggöra framväxten av verklig demokrati låter vänta på sig. |
| --- | --- |

D.

De efterlängtade författnings- och lagstiftningsreformer som skulle möjliggöra framväxten av verklig demokrati låter vänta på sig.

| E. | Inga försök till valreform har gjorts, och lokalvalet i februari 2018 visade att ett betydande antal allvarliga brister och förfarandemässiga missförhållanden finns kvar, bland annat ett restriktivt regelverk för politiska rättigheter i alla skeden av valkampanjerna och problem med observation, röstning och rösträkning. Sedan 1994 har inga fria och rättvisa val genomförts i Vitryssland. |
| --- | --- |

E.

Inga försök till valreform har gjorts, och lokalvalet i februari 2018 visade att ett betydande antal allvarliga brister och förfarandemässiga missförhållanden finns kvar, bland annat ett restriktivt regelverk för politiska rättigheter i alla skeden av valkampanjerna och problem med observation, röstning och rösträkning. Sedan 1994 har inga fria och rättvisa val genomförts i Vitryssland.

| F. | Internationella observatörer bjöds inte in till lokalvalet, och vitryska observatörer samlade in konkreta belägg för att det gjorts storskaliga, landsomfattande försök att blåsa upp valdeltagandet och för att så kallad karusellröstning förekommit, det sistnämnda för första gången på flera år. |
| --- | --- |

F.

Internationella observatörer bjöds inte in till lokalvalet, och vitryska observatörer samlade in konkreta belägg för att det gjorts storskaliga, landsomfattande försök att blåsa upp valdeltagandet och för att så kallad karusellröstning förekommit, det sistnämnda för första gången på flera år.

| G. | Skrämseltaktiken fortsätter, bland annat med flera fall av frihetsberövanden av oberoende aktivister och oppositionsaktivister, politiker och journalister. Än en gång hindrades framstående oppositionsmedlemmar samt demokrati- och människorättsförkämpar från att delta i – eller greps inför och under – en otillåten demonstration i Minsk den 25 mars 2018 i samband med 100-årsdagen för Vitrysslands självständighetsförklaring. De flesta frigavs dock senare utan åtal. |
| --- | --- |

G.

Skrämseltaktiken fortsätter, bland annat med flera fall av frihetsberövanden av oberoende aktivister och oppositionsaktivister, politiker och journalister. Än en gång hindrades framstående oppositionsmedlemmar samt demokrati- och människorättsförkämpar från att delta i – eller greps inför och under – en otillåten demonstration i Minsk den 25 mars 2018 i samband med 100-årsdagen för Vitrysslands självständighetsförklaring. De flesta frigavs dock senare utan åtal.

| H. | Två politiska fångar, Mikhail Zhamchuzhny and Dzmitry Paliyenka, sitter alltjämt frihetsberövade. |
| --- | --- |

H.

Två politiska fångar, Mikhail Zhamchuzhny and Dzmitry Paliyenka, sitter alltjämt frihetsberövade.

| I. | Parlamentet har stöttat det vitryska civilsamhället i många år genom att dela ut Sacharovpriset till det vitryska journalistförbundet 2004 och till Aljaksandr Milinkevitj 2006 och genom andra initiativ. |
| --- | --- |

I.

Parlamentet har stöttat det vitryska civilsamhället i många år genom att dela ut Sacharovpriset till det vitryska journalistförbundet 2004 och till Aljaksandr Milinkevitj 2006 och genom andra initiativ.

| J. | Händelserna under frihetsdagen 2018 visar än en gång att den vitryska regeringen inte tänker överge sin gamla policy med massförtryck av medborgare som försöker utöva sina rättigheter enligt författningen och internationella fördrag. |
| --- | --- |

J.

Händelserna under frihetsdagen 2018 visar än en gång att den vitryska regeringen inte tänker överge sin gamla policy med massförtryck av medborgare som försöker utöva sina rättigheter enligt författningen och internationella fördrag.

| K. | Den 24 januari 2018 blockerade informationsministeriet godtyckligt tillgången till den ledande oberoende nyhetssajten Charter97.org på vitryskt territorium. Straffrättsliga förfaranden har väckts mot oberoende bloggare. Om förslagen till ändringar av medielagen antas skulle detta innebära ett nytt och betydande hot mot yttrandefriheten i landet. |
| --- | --- |

K.

Den 24 januari 2018 blockerade informationsministeriet godtyckligt tillgången till den ledande oberoende nyhetssajten Charter97.org på vitryskt territorium. Straffrättsliga förfaranden har väckts mot oberoende bloggare. Om förslagen till ändringar av medielagen antas skulle detta innebära ett nytt och betydande hot mot yttrandefriheten i landet.

| L. | Den 25 oktober 2016 antog Vitryssland sin första nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter, som antogs genom en resolution av det vitryska ministerrådet och som lägger fast de huvudsakliga åtgärdsområdena för fullgörandet av landets människorättsåtaganden. |
| --- | --- |

L.

Den 25 oktober 2016 antog Vitryssland sin första nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter, som antogs genom en resolution av det vitryska ministerrådet och som lägger fast de huvudsakliga åtgärdsområdena för fullgörandet av landets människorättsåtaganden.

| M. | Vitryssland är det enda land i Europa som fortfarande verkställer dödsstraff. FN:s särskilda rapportör för människorättssituationen i Vitryssland har konstaterat att dödsdomar i landet kan betraktas som högst tvivelaktiga på grund av frånvaron av ett oberoende rättsväsen och rättvisa rättegångar. |
| --- | --- |

M.

Vitryssland är det enda land i Europa som fortfarande verkställer dödsstraff. FN:s särskilda rapportör för människorättssituationen i Vitryssland har konstaterat att dödsdomar i landet kan betraktas som högst tvivelaktiga på grund av frånvaron av ett oberoende rättsväsen och rättvisa rättegångar.

| N. | EU och Vitryssland förhandlar just nu om skräddarsydda partnerskapsprioriteringar. Bland de viktigaste intresseområdena återfinns ekonomisk utveckling och modernisering, stärkta institutioner och god samhällsstyrning, konnektivitet och mellanmänskliga kontakter. Den vitryska regeringen har vid upprepade tillfällen sagt sig eftersträva en normalisering av förbindelserna med EU, ett upphävande av återstående sanktioner och en viseringsliberalisering. Framsteg i detta avseende beror dock med nödvändighet på om Vitryssland visar en politisk vilja och ett engagemang för att ansluta sig till demokratiska värderingar, rättsstatlighet och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

N.

EU och Vitryssland förhandlar just nu om skräddarsydda partnerskapsprioriteringar. Bland de viktigaste intresseområdena återfinns ekonomisk utveckling och modernisering, stärkta institutioner och god samhällsstyrning, konnektivitet och mellanmänskliga kontakter. Den vitryska regeringen har vid upprepade tillfällen sagt sig eftersträva en normalisering av förbindelserna med EU, ett upphävande av återstående sanktioner och en viseringsliberalisering. Framsteg i detta avseende beror dock med nödvändighet på om Vitryssland visar en politisk vilja och ett engagemang för att ansluta sig till demokratiska värderingar, rättsstatlighet och grundläggande friheter.

| 1. | Europaparlamentet stöder EU:s kritiska engagemang i förbindelserna med Vitryssland, så länge detta villkoras av att konkreta demokratiseringssteg tas och av att de vitryska myndigheterna fullt ut respekterar grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar med besvikelse att de rekommendationer som utfärdades av OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen efter presidentvalet 2015 och parlamentsvalet 2016 och som skulle ha genomförts före lokalvalet 2018 fortfarande inte har hörsammats, trots tidigare vädjanden. Parlamentet uppmanar de vitryska myndigheterna att utan dröjsmål, och i samarbete med internationella parter, återuppta arbetet med övergripande valreformer inom ramen för den bredare demokratiseringsprocessen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt trakasserierna mot journalister och oberoende medier i Vitryssland inför lokalvalet, bland annat genom att Andrus Kozel, journalist vid tevekanalen Belsat, bortfördes från en vallokal på olaglig väg och tvingades utstå brutal behandling och genom att nyhetsportalen Charter97 blockerades. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de vitryska myndigheterna att villkorslöst upphäva blockeringen av den ledande oberoende nyhetssajten Charter97.org, överge ändringarna av medielagen – som skulle hota yttrandefriheten om de antogs – och upphöra med förföljelserna av oberoende bloggare som yttrar sig fritt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att antalet demokratiska oppositionsföreträdare i vallokaler ute i distrikten var oproportionerligt lågt i förhållande till antalet inlämnade ansökningar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker besvikelse över att demokratiska oppositionspartier vid upprepade tillfällen nekats registrering. Parlamentet vill se ett hävande av restriktionerna och en förenkling av registreringsförfarandena för politiska partier i Vitryssland. Parlamentet framhåller att alla politiska partier måste tillåtas bedriva politisk verksamhet utan restriktioner, särskilt under valkampanjer. Parlamentet vill se ett upphävande av artikel 193/1 i Vitrysslands strafflag, som kriminaliserar deltagande i icke-registrerade organisationers verksamhet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar de vitryska myndigheternas oproportionerliga reaktion på oppositionsaktivisters försök att organisera en otillåten sammankomst i samband med firandet av frihetsdagen den 25 mars 2018, vilket mynnade ut i tiotals gripanden, däribland av oppositionsledarna och de tidigare presidentkandidaterna Mikalaj Statkevitj och Uladzimir Njakljajeŭ. Parlamentet upprepar att mötes- och föreningsfriheten är en grundläggande mänsklig rättighet. Parlamentet framhåller att allvarliga avsteg från demokrati och respekt för grundläggande friheter, t.ex. fler frihetsberövanden av politiska fångar, i varje enskilt fall bör ge upphov till en kraftig reaktion från EU:s sida i dess förbindelser med Vitryssland. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet kräver med eftertryck ett frigivande av Michail Zjamtjuzjny och Dzmitryj Palijenka, två civilsamhällesaktivister som för närvarande sitter frihetsberövade av politiska skäl, och vill att alla tidigare politiska fångar ska få upprättelse och deras medborgerliga och politiska rättigheter återställas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de vitryska myndigheterna att under alla omständigheter trygga respekten för de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och de internationella och regionala människorättsinstrument som ratificerats av Vitryssland. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att respekt för grundläggande friheter är ett centralt inslag i en välmående demokrati. Parlamentet uppmanar med kraft de vitryska myndigheterna att inleda en konstruktiv och öppen dialog med den demokratiska oppositionen och med civilsamhällets organisationer för att garantera medborgarnas fri- och rättigheter, särskilt föreningsfriheten, rätten till fredliga sammankomster och yttrandefriheten, och för att säkerställa en ram för fria och oberoende medier. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar med eftertryck sin vädjan till Vitryssland att ansluta sig till ett världsomfattande moratorium för dödsstraffet som ett första steg på vägen mot dess definitiva avskaffande. Parlamentet påminner om att dödstraffet är omänskligt och förnedrande, inte har någon påvisad avskräckande effekt och gör att rättegångsfel får oåterkalleliga konsekvenser. Parlamentet beklagar att vitryska domstolar utfärdat nya dödsdomar under 2018. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att fortsätta sitt stöd till civilsamhällesorganisationer i Vitryssland och utomlands. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att stödja alla oberoende informationskällor för det vitryska samhället, däribland medier som sänder på vitryska, och från utlandet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar sektordialogerna på teknisk nivå mellan EU och Vitryssland och utvidgningen av samarbetet på områden som ekonomisk reform, resurseffektivitet, grön ekonomi och miljöskydd. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att prioritera säkerheten vid det vitryska kärnkraftverket i Ostrovets och att se till att framsteg i förbindelserna mellan EU och Vitryssland görs avhängiga av att Vitryssland visar prov på större öppenhet och samarbete och fullt ut efterlever internationella kärn- och miljösäkerhetsstandarder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att den nuvarande människorättsdialogen inte ger några konkreta resultat, och uppmanar med kraft EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att hitta olika sätt att främja ett fullständigt och verksamt skydd för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland. Parlamentet kräver att alla politiska fångar ska friges. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar de pågående förhandlingarna om prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och Vitryssland och ser fram emot att de ska kunna avslutas inom kort. Detta kommer att vidga det bilaterala samarbetet till förmån för båda parternas medborgare och ge Vitryssland tillgång till mer ekonomiskt stöd och samarbete, under förutsättning att landet tar tydliga och konkreta steg i riktning mot demokratisering och öppenhet, bland annat, och företrädesvis, genom en övergripande valreform. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens planer på att utöka det ekonomiska stödet för perioden 2018–2020. Parlamentet vill se tydligare reformåtaganden från den vitryska regeringens sida och rekommenderar utarbetandet av en färdplan för tätare förbindelser mellan EU och Vitryssland genom riktmärken och en tidtabell för verkställandet av åtagandena. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet vill se fortsatt EU-stöd till civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare och uppmanar kommissionen att arbeta nära tillsammans med forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet och att följa dess rekommendationer. Parlamentet uppmanar med kraft den vitryska regeringen att säkerställa medborgardeltagande i de politiska beslutsprocesserna på lokal och nationell nivå och att låta sig inspireras av Europarådets riktlinjer av den 27 november 2017. Parlamentet noterar det växande samspelet mellan Vitryssland och denna organisation. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang utrikestjänsten och kommissionen att hitta sätt att informera och samråda med vitryska civilsamhällesorganisationer om den pågående dialogen och de pågående förhandlingarna mellan EU och Vitryssland. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att partnerskapet om rörlighet mellan EU och Vitryssland börjat sättas i verket och ser fram emot slutförandet av avtalen om förenklade viseringsförfaranden och återtagande mellan EU och Vitryssland, vilket skulle lämna ett tydligt bidrag till mellanmänskliga kontakter och affärskontakter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar det beslut av myndigheterna i Minsk som sedan februari 2018 möjliggör korta viseringsfria vistelser i Vitryssland för utländska medborgare från 80 länder. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar framstegen i arbetet med att främja ungdomsutbyten och mellanmänskliga kontakter mellan EU och Vitryssland, bland annat genom EU:s rörlighetssystem Most, Erasmus+, Horisont 2020 och instrumentet för tekniskt stöd och informationsutbyte (Taiex) och genom Vitrysslands anslutning till Bolognaprocessen. Parlamentet vill att Bolognaprocessen ska genomföras i enlighet med den färdplan som det europeiska området för högre utbildning (EHEA) och Vitryssland enats om. Detta är en åtgärd som kommer att gynna unga vitryssar och ytterligare förbättra utbytena och de mellanmänskliga kontakterna med EU. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet vill att mandatet för FN:s särskilda rapportör för människorättssituationen i Vitryssland ska förlängas, och uppmanar den vitryska regeringen att samarbeta fullt ut med den särskilda rapportören. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att främja och stödja en utvidgning av mandatet för FN:s särskilda rapportör, och uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att samarbeta med FN:s särskilda rapportör för att förbättra situationen i landet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, rådet, OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, Europarådet, medlemsstaternas regeringar och parlament samt de vitryska myndigheterna. |
| --- | --- |

22.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/104 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/104

---

P8_TA(2018)0175

Filippinerna

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om Filippinerna (2018/2662(RSP))

(2019/C 390/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Filippinerna, särskilt av den 15 september 2016 (1) och av den 16 mars 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Filippinerna, särskilt av den 15 september 2016 (1) och av den 16 mars 2017 (2),

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 mars 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om Filippinerna och Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 mars 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om Filippinerna och Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av uttalandena från EU:s delegation och från talespersonen för Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från EU:s delegation och från talespersonen för Federica Mogherini, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

| — | med beaktande av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 19 januari 2018 från avdelningarna om bedömningen av läget i Filippinerna under perioden 2016–2017 inom ramen för den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (nedan kallad GSP-plus) (SWD(2018)0032), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 19 januari 2018 från avdelningarna om bedömningen av läget i Filippinerna under perioden 2016–2017 inom ramen för den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (nedan kallad GSP-plus) (SWD(2018)0032),

| — | med beaktande av uttalandena från FN: s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, om anklagelserna från Filippinernas regering om att FN:s särskilda rapportör om urbefolkningars rättigheter och andra människorättsförsvarare varit inblandade i terroristverksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från FN: s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, om anklagelserna från Filippinernas regering om att FN:s särskilda rapportör om urbefolkningars rättigheter och andra människorättsförsvarare varit inblandade i terroristverksamhet,

| — | med beaktande av resultatet av jubileumstoppmötet mellan Asean och EU på 40-årsdagen efter inrättandet av dialogrelationerna mellan Asean och EU, samt av Aseans handlingsplan (2018–2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av jubileumstoppmötet mellan Asean och EU på 40-årsdagen efter inrättandet av dialogrelationerna mellan Asean och EU, samt av Aseans handlingsplan (2018–2022),

| — | med beaktande av uttalandet av den 23 februari 2018 från ordföranden för Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter om att det är oacceptabelt att senator De Lima kvarhålls i fängelse utan att vara anklagad för någonting, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 23 februari 2018 från ordföranden för Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter om att det är oacceptabelt att senator De Lima kvarhålls i fängelse utan att vara anklagad för någonting,

| — | med beaktande av de diplomatiska förbindelserna mellan Filippinerna och EU (vid den tidpunkten Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG)), vilka upprättades den 12 maj 1964 i och med att den filippinske ambassadören vid EEG utnämndes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de diplomatiska förbindelserna mellan Filippinerna och EU (vid den tidpunkten Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG)), vilka upprättades den 12 maj 1964 i och med att den filippinske ambassadören vid EEG utnämndes,

| — | med beaktande av att Filippinerna är en grundande medlem av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Filippinerna är en grundande medlem av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean),

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Romstadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Filippinerna och EU har långvariga diplomatiska, ekonomiska, kulturella och politiska förbindelser. Genom att ratificera partnerskaps- och samarbetsavtalet har Europeiska unionen och Filippinerna än en gång bekräftat sin gemensamma uppslutning bakom principerna om god samhällsstyrning, demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter, främjande av social och ekonomisk utveckling, liksom också fred och säkerhet i regionen. |
| --- | --- |

A.

Filippinerna och EU har långvariga diplomatiska, ekonomiska, kulturella och politiska förbindelser. Genom att ratificera partnerskaps- och samarbetsavtalet har Europeiska unionen och Filippinerna än en gång bekräftat sin gemensamma uppslutning bakom principerna om god samhällsstyrning, demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter, främjande av social och ekonomisk utveckling, liksom också fred och säkerhet i regionen.

| B. | Alltsedan den 1 juli 2016 har, enligt utsago, omkring 12 000 personer, bland dem också kvinnor och barn, dödats på Filippinerna i en pågående kampanj mot narkotika, som på det internationella planet utlysts till president Dutertes ”krig mot narkotika”. President Duterte har utlovat att fortsätta sin kampanj mot narkotika allt intill slutet av sin ämbetsperiod 2022. EU är fortsatt djupt oroat över det stora antalet personer som dödats i samband med kampanjen mot olagliga droger i Filippinerna. |
| --- | --- |

B.

Alltsedan den 1 juli 2016 har, enligt utsago, omkring 12 000 personer, bland dem också kvinnor och barn, dödats på Filippinerna i en pågående kampanj mot narkotika, som på det internationella planet utlysts till president Dutertes ”krig mot narkotika”. President Duterte har utlovat att fortsätta sin kampanj mot narkotika allt intill slutet av sin ämbetsperiod 2022. EU är fortsatt djupt oroat över det stora antalet personer som dödats i samband med kampanjen mot olagliga droger i Filippinerna.

| C. | FN:s särskilda rapportör om urbefolkningars rättigheter, Victoria Tauli-Corpuz, är filippinsk medborgare och har anklagats för terrorism. Tillsammans med 600 andra personer, bland dem också ledare från urbefolkningar och människorättsförsvarare, kom hon av Filippinernas regering i mars 2018 att föras upp på en förteckning över terroristorganisationer. FN:s experter åtnjuter immunitet mot rättsliga förfaranden. Anklagelserna följde efter att Tauli-Corpuz, fördömt arméns angrepp på urbefolkningen lumaderna på Mindanao. Tauli-Corpuz konstaterade att urbefolkningar som med fredliga medel skyddar sin egendom utsätts för trakasserier, tortyr och gripanden. |
| --- | --- |

C.

FN:s särskilda rapportör om urbefolkningars rättigheter, Victoria Tauli-Corpuz, är filippinsk medborgare och har anklagats för terrorism. Tillsammans med 600 andra personer, bland dem också ledare från urbefolkningar och människorättsförsvarare, kom hon av Filippinernas regering i mars 2018 att föras upp på en förteckning över terroristorganisationer. FN:s experter åtnjuter immunitet mot rättsliga förfaranden. Anklagelserna följde efter att Tauli-Corpuz, fördömt arméns angrepp på urbefolkningen lumaderna på Mindanao. Tauli-Corpuz konstaterade att urbefolkningar som med fredliga medel skyddar sin egendom utsätts för trakasserier, tortyr och gripanden.

| D. | Den 19 september 2016 avsattes senator Leila De Lima, som är människorättsaktivist och president Dutertes mest prominenta kritiker, från sin ställning som ordförande för senatens utskott för rättvisa och mänskliga rättigheter, och den 23 februari 2017 greps hon. Senator Leila De Lima ledde undersökningarna av de utomrättsliga avrättningarna i staden Davao under den tid då president Duterte var borgmästare där. Det befaras allvarligt att de brott som senator Leila De Lima står anklagad för är nästan helt och hållet uppdiktade och politiskt motiverade. |
| --- | --- |

D.

Den 19 september 2016 avsattes senator Leila De Lima, som är människorättsaktivist och president Dutertes mest prominenta kritiker, från sin ställning som ordförande för senatens utskott för rättvisa och mänskliga rättigheter, och den 23 februari 2017 greps hon. Senator Leila De Lima ledde undersökningarna av de utomrättsliga avrättningarna i staden Davao under den tid då president Duterte var borgmästare där. Det befaras allvarligt att de brott som senator Leila De Lima står anklagad för är nästan helt och hållet uppdiktade och politiskt motiverade.

| E. | Att Filippinernas myndigheter riktar in sig på urbefolkningar inger allvarlig oro. Vid utgången av december varnade FN för de massiva människorättskränkningar som lumaderna utsatts för på den filippinska ön Mindanao. Enligt expertuppskattningar från FN har minst 2 500 lumader tvångsförflyttats sedan oktober 2017. Det befaras att vissa av dessa angrepp motiveras med ogrundade misstankar om att lumaderna står i maskopi med terroristgrupper, eller föranleds av att de motsätter sig gruvdrift på sina fäders mark. |
| --- | --- |

E.

Att Filippinernas myndigheter riktar in sig på urbefolkningar inger allvarlig oro. Vid utgången av december varnade FN för de massiva människorättskränkningar som lumaderna utsatts för på den filippinska ön Mindanao. Enligt expertuppskattningar från FN har minst 2 500 lumader tvångsförflyttats sedan oktober 2017. Det befaras att vissa av dessa angrepp motiveras med ogrundade misstankar om att lumaderna står i maskopi med terroristgrupper, eller föranleds av att de motsätter sig gruvdrift på sina fäders mark.

| F. | Den 28 december 2000 undertecknade Filippinerna Romstadgan, och den 30 augusti 2011 ratificerade Filippinerna den, Internationella brottmålsdomstolens åklagare har inlett en preliminär undersökning av situationen i Filippinerna, med inriktning på de brott som påstås ha begåtts i landet åtminstone sedan den 1 juli 2016 i samband med kampanjen om ”krig mot narkotika”, som satts i gång av Filippinernas regering. |
| --- | --- |

F.

Den 28 december 2000 undertecknade Filippinerna Romstadgan, och den 30 augusti 2011 ratificerade Filippinerna den, Internationella brottmålsdomstolens åklagare har inlett en preliminär undersökning av situationen i Filippinerna, med inriktning på de brott som påstås ha begåtts i landet åtminstone sedan den 1 juli 2016 i samband med kampanjen om ”krig mot narkotika”, som satts i gång av Filippinernas regering.

| G. | Den 19 mars 2018 underrättades Internationella brottmålsdomstolen officiellt av FN att Filippinerna den 17 mars 2018 ingått med en skriftlig anmälan om att landet skulle frånträda Romstadgan. |
| --- | --- |

G.

Den 19 mars 2018 underrättades Internationella brottmålsdomstolen officiellt av FN att Filippinerna den 17 mars 2018 ingått med en skriftlig anmälan om att landet skulle frånträda Romstadgan.

| H. | Den 7 mars 2017 godkände Filippinernas representanthus ett lagförslag om återinförande av dödsstraffet. Lagförslaget måste ytterligare godkännas av senaten innan det kan undertecknas av presidenten och bli lag. President Duterte har fört en aktiv kampanj för att dödsstraffet ska återinföras. Att återinföra dödsstraffet vore ett flagrant brott mot det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilket Filippinerna anslöt sig 2007. |
| --- | --- |

H.

Den 7 mars 2017 godkände Filippinernas representanthus ett lagförslag om återinförande av dödsstraffet. Lagförslaget måste ytterligare godkännas av senaten innan det kan undertecknas av presidenten och bli lag. President Duterte har fört en aktiv kampanj för att dödsstraffet ska återinföras. Att återinföra dödsstraffet vore ett flagrant brott mot det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilket Filippinerna anslöt sig 2007.

| I. | Filippinerna kommer på 111:e plats bland 180 länder i fråga om korruption, på den förteckning över korruption som årligen offentliggörs av Transparency International. |
| --- | --- |

I.

Filippinerna kommer på 111:e plats bland 180 länder i fråga om korruption, på den förteckning över korruption som årligen offentliggörs av Transparency International.

| J. | Utrymmet för det civila samhället blir hela tiden mindre. Klimatet för människorättsförsvarare i Filippinerna blir enligt utsago allt kärvare. President Duterte har gjort uttalanden med uppmuntran till polisen att gå till angrepp mot människorättsgrupper och förkämpar för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

J.

Utrymmet för det civila samhället blir hela tiden mindre. Klimatet för människorättsförsvarare i Filippinerna blir enligt utsago allt kärvare. President Duterte har gjort uttalanden med uppmuntran till polisen att gå till angrepp mot människorättsgrupper och förkämpar för de mänskliga rättigheterna.

| K. | Personer som i offentligheten uttalar sig mot de utomrättsliga avrättningarna riskerar inreseförbud till Filippinerna. |
| --- | --- |

K.

Personer som i offentligheten uttalar sig mot de utomrättsliga avrättningarna riskerar inreseförbud till Filippinerna.

| L. | President Duterte har gjort ett antal föraktfulla och nedvärderande uttalanden om kvinnor och gång på gång sagt att våldtäkt är berättigad och uppmanat till att skjuta kvinnor. |
| --- | --- |

L.

President Duterte har gjort ett antal föraktfulla och nedvärderande uttalanden om kvinnor och gång på gång sagt att våldtäkt är berättigad och uppmanat till att skjuta kvinnor.

| M. | Människorättsförsvarare, journalister och aktivister utsätts hela tiden för hot, trakasserier, skrämseltaktik och våld för att de söker föra fram i offentligheten påståenden om utomrättsliga avrättningar och andra brott mot de mänskliga rättigheterna i Filippinerna. Hbti-gruppen utsätts för ständiga trakasserier. |
| --- | --- |

M.

Människorättsförsvarare, journalister och aktivister utsätts hela tiden för hot, trakasserier, skrämseltaktik och våld för att de söker föra fram i offentligheten påståenden om utomrättsliga avrättningar och andra brott mot de mänskliga rättigheterna i Filippinerna. Hbti-gruppen utsätts för ständiga trakasserier.

| N. | Filippinerna är ett av de länder som åtnjuter förmåner med stöd av Europeiska unionens särskilda stimulansordning GSP-plus. |
| --- | --- |

N.

Filippinerna är ett av de länder som åtnjuter förmåner med stöd av Europeiska unionens särskilda stimulansordning GSP-plus.

| O. | Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Filippinerna uppmanar till upprättandet av en meningsfull dialog om mänskliga rättigheter i form av en arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

O.

Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Filippinerna uppmanar till upprättandet av en meningsfull dialog om mänskliga rättigheter i form av en arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Filippinernas regering att omedelbart få slut på de utomrättsliga avrättningar som görs under förebärande av att de är en del av ”kriget mot narkotika”. Parlamentet fördömer skarpt de många utomrättsliga avrättningar som, i samband med kampanjen mot narkotika, utförts av de väpnade styrkorna och av medborgargarden. Parlamentet framför sina kondoleanser till offrens familjer. Parlamentet uttrycker djup oro över trovärdiga rapporter om att Filippinernas polis förfalskar bevis i syfte att rättfärdiga utomrättsliga avrättningar, och att det till överväldigande delen är de fattiga i städerna som utväljs till offer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar regeringens initiativ på senaste tiden för att tillförsäkra ett mera enhetligt och heltäckande grepp på frågan om insatser mot narkotika, varvid utgångspunkten ska bestå i brottsbekämpning, rättvisa, påverkansarbete samt rehabilitering och integrering. Parlamentet välkomnar resolution nr 516, som lades fram för Filippinernas senat den 25 september 2017, med en kraftfull uppmaning till myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder för att få slut på de många avrättningarna, framför allt av landets barn, och uppmanar regeringen att prioritera kampen mot knarksmugglarnätverk och knarkbaroner, i stället för att rikta in sig på att spåra upp dem som använder små mängder narkotika. Parlamentet betonar att Filippinernas myndigheter i sin kamp mot olagliga droger måste låta tyngdpunkten vila vid folkhälsan och fullständigt respektera ett korrekt rättsförfarande, enligt vad som föreskrivs i nationell och internationell rätt. Parlamentet uppmanar regeringen att anta en särskild icke-våldspolitik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att fullständigt samarbeta med FN:s särskilda förfaranden. Parlamentet uppmanar Filippinernas myndigheter att omedelbart göra opartiska och meningsfulla undersökningar av dessa utomrättsliga avrättningar, och att lagföra alla förövare och ställa dem inför rätta. Parlamentet uppmanar EU och alla dess medlemsstater att stödja en FN-ledd undersökning av fallen där människor dödats på Filippinerna, samt till att de skyldiga ska ställas inför rätta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar än en gång Filippinernas myndigheter att försätta senator Leila De Lima på fri fot och att bereda henne drägliga förhållanden ur säkerhets- och hälsosynvinkel medan hon är frihetsberövad. Parlamentet uppmanar dessutom än en gång myndigheterna att garantera henne en rättvis rättegång och lägga ned alla politiskt motiverade åtal mot henne. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta med att noga följa händelseutvecklingen i fallet med senator De Lima. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Filippinernas myndigheter att avföra människorättsförsvarare från förteckningen över terrorister, lägga ned alla åtal mot dem och låta dem ostört få fortsätta sin verksamhet. Parlamentet erinrar Filippinernas myndigheter om att Victoria Tauli-Corpuz åtnjuter immunitet enligt konventionen rörande privilegier och immunitet från 1946. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar initiativet från Internationella brottmålsdomstolen om att utreda påståendena om brott mot mänskligheten i samband med att människor dödats under ”kriget mot narkotika”. Parlamentet uppmanar Filippinernas regering att fullständigt samarbeta med åklagarämbetet vid Internationella brottmålsdomstolen, i samband med dess preliminära undersökning av Filippinerna. Parlamentet beklagar djupt den filippinska regeringens beslut om att ta initiativ till att frånträda Romstadgan och uppmanar regeringen att upphäva detta beslut. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över representanthusets beslut om att återinföra dödsstraffet. Parlamentet uppmanar än en gång Filippinernas myndigheter att omedelbart inställa de förfaranden som pågår för att återinföra dödsstraffet. Parlamentet påminner om att EU anser dödsstraffet vara ett grymt och omänskligt straff som inte avskräcker från kriminellt beteende, och uppmanar Filippinernas regering att inte heller sänka straffbarhetsåldern. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är bestört över att korruptionen breder ut sig alltmer under Filippinernas nuvarande styre. Parlamentet uppmanar Filippinernas myndigheter att ta i med större kraft för att effektivt komma åt korruptionen. Parlamentet understryker här vikten av respekt för grundläggande principer om demokrati och rättsstat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer alla hot och trakasserier, all skrämseltaktik och allt våld mot personer såsom bl.a. människorättsförsvarare, journalister och aktivister som söker föra fram i offentligheten påståenden om utomrättsliga avrättningar och andra brott mot de mänskliga rättigheterna i Filippinerna. Parlamentet uppmanar med kraft Filippinernas regering att tillförsäkra människorättsförsvarare, journalister och aktivister möjlighet att utföra sitt arbete under gynnsamma betingelser och utan fruktan för repressalier. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Filippinerna att avskaffa inreseförbuden för personer som uppfattas vara kritiska mot president Dutertes politik. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Filippinerna att iaktta sina folkrättsenliga skyldigheter att skydda urbefolkningarnas rättigheter, även då det råder väpnad konflikt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fördömer allt våld mot kvinnor och erinrar om att detta våld är en allvarlig kränkning av kvinnors och flickors mänskliga rättigheter och människovärde. Parlamentet fördömer skarpt nedvärderande och kvinnofientliga uttalanden om kvinnliga stridsdeltagare. Parlamentet erinrar presidenten om att det strider mot internationell humanitär rätt att uppmuntra statliga styrkor till sexuella våldshandlingar under väpnad konflikt. Parlamentet uppmanar presidenten att behandla kvinnor med respekt och att inte uppvigla till kvinnovåld. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att överväga om de ska yrka på att Republiken Filippinerna ska uteslutas från FN:s råd för mänskliga rättigheter innan landets nuvarande medlemskap av rådet löper ut vid utgången av 2018. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner Filippinernas myndigheter om deras skyldigheter enligt folkrätten, GSP-plus och partnerskaps- och samarbetsavtalet, särskilt inom området mänskliga rättigheter, samt om vilka konsekvenser det för med sig om inte dessa skyldigheter fullgörs. Parlamentet betonar att landet i stort sett gjort bra framsteg med att genomföra GSP-plus-konventionerna, men att svåra orosmoment kvarstår i fråga om mänskliga rättigheter i samband med kriget mot narkotika. Parlamentet erinrar här om sin tidigare resolution om Filippinerna den 16 mars 2017 och uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att använda alla tillbudsstående medel, också partnerskaps- och samarbetsavtalet, för att förmå Filippinerna att få slut på de utomrättsliga avrättningarna i samband med kampanjen mot narkotika, samt att, om det inte sker några påtagliga förbättringar, inleda de förfaranden som kan komma att utmynna i att förmånerna enligt GSP-plus tillfälligt återkallas. Parlamentet uppmanar EU att med alla tillbudsstående medel stödja Filippinernas regering, så att den kan respektera sina internationella skyldigheter på människorättsområdet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Filippinernas president, regering och parlament, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och regeringarna i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean). |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0349.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0088.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/108

---

P8_TA(2018)0176

Situationen på Gazaremsan

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om situationen på Gazaremsan (2018/2663(RSP))

(2019/C 390/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om den israelisk-palestinska konflikten och fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om den israelisk-palestinska konflikten och fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av det senaste uttalandet av den 31 mars 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och uttalandena av den 5 och 7 april samt den 19 februari 2018 från hennes talesperson, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det senaste uttalandet av den 31 mars 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och uttalandena av den 5 och 7 april samt den 19 februari 2018 från hennes talesperson,

| — | med beaktande av uttalandet av den 5 april 2018 från FN:s generalsekreterare António Guterres, och uttalandet av den 30 mars 2018 från hans talesperson, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 5 april 2018 från FN:s generalsekreterare António Guterres, och uttalandet av den 30 mars 2018 från hans talesperson,

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 april 2018 från Fatou Bensouda, åklagare vid Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 april 2018 från Fatou Bensouda, åklagare vid Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av de relevanta resolutionerna från FN:s generalförsamling och säkerhetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta resolutionerna från FN:s generalförsamling och säkerhetsråd,

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid,

| — | med beaktande av FN:s grundläggande principer från 1999 om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s grundläggande principer från 1999 om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter,

| — | med beaktande av FN:s rapport Gaza tio år senare från juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport Gaza tio år senare från juli 2017,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Återvändandemarschen, en massprotest som äger rum en gång i veckan i sex veckors tid, inleddes den 30 mars 2018 på Gazaremsan, organiseras av grupper i det civila samhället. Hamas och andra palestinska grupper uppmanade befolkningen att delta i marschen. De israeliska myndigheterna rapporterade att stenar och brandbomber hade kastats mot deras försvarsstyrkor och att vissa demonstranter hade försökt att förstöra och ta sig över stängslet in i Israel. |
| --- | --- |

A.

Återvändandemarschen, en massprotest som äger rum en gång i veckan i sex veckors tid, inleddes den 30 mars 2018 på Gazaremsan, organiseras av grupper i det civila samhället. Hamas och andra palestinska grupper uppmanade befolkningen att delta i marschen. De israeliska myndigheterna rapporterade att stenar och brandbomber hade kastats mot deras försvarsstyrkor och att vissa demonstranter hade försökt att förstöra och ta sig över stängslet in i Israel.

| B. | Israels försvarsstyrkor öppnade eld mot demonstranterna med skarp ammunition den 30 mars, 6 april och 13 april 2018. Nästan 30 palestinier har dödats och mer än 2 000 har sårats, däribland många kvinnor och barn. |
| --- | --- |

B.

Israels försvarsstyrkor öppnade eld mot demonstranterna med skarp ammunition den 30 mars, 6 april och 13 april 2018. Nästan 30 palestinier har dödats och mer än 2 000 har sårats, däribland många kvinnor och barn.

| C. | FN:s generalsekreterare António Guterres, vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, och ett antal andra internationella aktörer har efterlyst oberoende och transparenta utredningar av de våldsamma händelserna, särskilt av användningen av skarp ammunition. |
| --- | --- |

C.

FN:s generalsekreterare António Guterres, vice ordföranden/den höga representanten, Federica Mogherini, och ett antal andra internationella aktörer har efterlyst oberoende och transparenta utredningar av de våldsamma händelserna, särskilt av användningen av skarp ammunition.

| D. | FN:s grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter tillåter endast avsiktligt dödande med vapen under de omständigheter som anges i princip 9. |
| --- | --- |

D.

FN:s grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter tillåter endast avsiktligt dödande med vapen under de omständigheter som anges i princip 9.

| E. | Hamas finns med på EU:s förteckning över terroristorganisationer och kräver Israels förstörelse. Raketer fortsätter att avfyras från Gazaremsan mot israeliskt territorium. Under de senaste veckorna har antalet terroristattacker mot Israel ökat med upptrappningen av militära incidenter i och omkring Gaza. |
| --- | --- |

E.

Hamas finns med på EU:s förteckning över terroristorganisationer och kräver Israels förstörelse. Raketer fortsätter att avfyras från Gazaremsan mot israeliskt territorium. Under de senaste veckorna har antalet terroristattacker mot Israel ökat med upptrappningen av militära incidenter i och omkring Gaza.

| F. | Enligt uppgifter från FN är 1,3 miljoner människor i Gaza i behov av humanitärt bistånd, 47 % av hushållen har allvarliga eller ganska allvarliga problem med livsmedelsförsörjningen, 97 % av kranvattnet går inte att dricka, 80 % av energibehoven är inte tillgodosedda och mer än 40 % av de boende i området är arbetslösa. |
| --- | --- |

F.

Enligt uppgifter från FN är 1,3 miljoner människor i Gaza i behov av humanitärt bistånd, 47 % av hushållen har allvarliga eller ganska allvarliga problem med livsmedelsförsörjningen, 97 % av kranvattnet går inte att dricka, 80 % av energibehoven är inte tillgodosedda och mer än 40 % av de boende i området är arbetslösa.

| G. | Hamas har fortsatt kontroll över och sätter press på befolkningen på Gazaremsan, som förblir ett nav för internationellt erkända terroristorganisationer. Grundläggande friheter, bland annat förenings- och yttrandefriheten, är kraftigt kringskurna av de Hamasledda myndigheterna. Förutom blockaden innebär klyftan mellan palestinier att lokala institutioners kapacitet att tillhandahålla grundläggande tjänster i Gaza begränsas ytterligare. Den palestinska premiärministern Rami Hamdallahs utsattes nyligen för ett mordförsök under sitt besök i området, vilket ytterligare har förvärrat dödläget i den palestinska försoningsprocessen. |
| --- | --- |

G.

Hamas har fortsatt kontroll över och sätter press på befolkningen på Gazaremsan, som förblir ett nav för internationellt erkända terroristorganisationer. Grundläggande friheter, bland annat förenings- och yttrandefriheten, är kraftigt kringskurna av de Hamasledda myndigheterna. Förutom blockaden innebär klyftan mellan palestinier att lokala institutioners kapacitet att tillhandahålla grundläggande tjänster i Gaza begränsas ytterligare. Den palestinska premiärministern Rami Hamdallahs utsattes nyligen för ett mordförsök under sitt besök i området, vilket ytterligare har förvärrat dödläget i den palestinska försoningsprocessen.

| H. | Avera Mengistu, som emigrerade till Israel från Etiopien, och Hisham al-Sayed, en palestinsk beduin från Israel, har båda psykosociala funktionsnedsättningar och förmodas vara olagligt frihetsberövande på Gazaremsan utan möjlighet till kontakt med yttervärlden. Hamas har fortfarande kvarlevorna av de israeliska soldaterna Hadar Goldin och Oron Shaul i förvar i Gaza. |
| --- | --- |

H.

Avera Mengistu, som emigrerade till Israel från Etiopien, och Hisham al-Sayed, en palestinsk beduin från Israel, har båda psykosociala funktionsnedsättningar och förmodas vara olagligt frihetsberövande på Gazaremsan utan möjlighet till kontakt med yttervärlden. Hamas har fortfarande kvarlevorna av de israeliska soldaterna Hadar Goldin och Oron Shaul i förvar i Gaza.

| 1. | Europaparlamentet efterlyser största möjliga återhållsamhet och understryker att en prioritering måste vara att undvika ytterligare upptrappning av våldet och förluster av människoliv. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar förlusten av människoliv. Parlamentet fördömer att oskyldiga palestinska demonstranter har dödats och skadats på Gazaremsan de senaste tre veckorna, och uppmanar de israeliska försvarsstyrkorna att avstå från dödligt våld mot obeväpnade demonstranter. Parlamentet framför sina kondoleanser till offrens familjer. Parlamentet upprepar behovet av att möjliggöra snabb leverans av medicinsk utrustning till de behövande, och att se till att människor kan överföras till sjukhus utanför Gaza av humanitära skäl. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet erkänner Israels säkerhetsproblem och behov av att skydda sitt territorium och sina gränser med proportionerliga medel. Parlamentet fördömer Hamas och andra militanta gruppers terrorattacker mot Israel från Gazaremsan, inbegripet raketbeskjutning, infiltration på israeliskt territorium och tunnelbyggen. Parlamentet uttrycker sin oro över att Hamas verkar försöka trappa upp spänningarna. Parlamentet fördömer kraftfullt Hamas fortsatta taktik att använda civila för att skydda terroristverksamhet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller palestiniernas rätt till fredliga protester som ett legitimt utövande av deras grundläggande rätt till yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet. Parlamentet uppmanar dem som leder protesterna på Gazaremsan att undvika all uppvigling till våld, och att se till att det absolut inte förekommer något våld i samband med protesterna, demonstrationerna och mötena, och att de inte kan utnyttjas i andra syften. Parlamentet uppmanar Israel att respektera denna grundläggande rättighet till fredliga protester. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet stöder kraven på oberoende och transparenta utredningar av de våldsamma händelserna. Parlamentet noterar den mekanism för utredning och utvärdering som inrättats av de israeliska försvarsstyrkorna för att se över försvarsstyrkornas åtgärder och de särskilda händelser som inträffat på gränsen mellan Israel och Gaza sedan den 30 mars 2018. Parlamentet påminner om vikten av ansvarsutkrävande och om att avsiktlig användning av dödligt våld mot demonstranter som inte är något överhängande hot mot människoliv eller inte allvarligt skadar människor strider mot internationell människorättslagstiftning och att det i samband med ockupationen är en allvarlig överträdelse av den fjärde Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar med djup oro att det i olika FN-rapporter varnas för att Gaza 2020 kan vara obeboeligt. Parlamentet beklagar i synnerhet att hälso- och sjukvården är nära kollaps, med sjukhus som har stor brist på läkemedel, utrustning och el. Parlamentet efterlyser en omedelbar och meningsfull internationell insats för återuppbyggnad och återställande av Gaza, i syfte att underlätta den humanitära krisen. Parlamentet lovordar det arbete som utförs av FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) som tillhandahåller livsmedelsbistånd, tillgång till utbildning samt hälso- och sjukvård och andra livsviktiga tjänster till de 1,3 miljoner palestinska flyktingar som bor i området. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet vill också se att blockaden av Gaza omedelbart och ovillkorligen hävs. Den har lett till en allt allvarligare humanitär kris i området som saknar motstycke. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar återigen behovet av att den palestinska myndigheten återvänder till Gaza för att den ska kunna utföra sina offentliga uppgifter, vilket måste vara en prioritering. Parlamentet uppmanar alla palestinska fraktioner att återuppta försoningsarbetet, vilket också är avgörande för att befolkningen i Gaza ska få en bättre situation. Parlamentet betonar att palestinsk försoning, bland annat att hålla de kraftigt försenade president- och parlamentsvalen, är viktigt för att tvåstatslösningen ska kunna uppnås, och bör fortsätta att stödjas av EU genom innovativa åtgärder. Parlamentet efterlyser en nedrustning av alla militanta grupper på Gazaremsan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet begär att Avera Mengistu och Hisham al-Sayed släpps fria och får återvända till Israel. Parlamentet vill att kvarlevorna av Hadar Goldin och Oron Shaul ska återsändas, och uttrycker sitt deltagande med deras familjer. Parlamentet vill se att kvarlevorna av dödade palestinier ska återsändas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar på nytt alla parter i konflikten att till fullo respektera frihetsberövade personers och fångars rättigheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att situationen på Gazaremsan måste ses i ett bredare perspektiv mot bakgrund av fredsprocessen i Mellanöstern. Parlamentet upprepar att EU:s främsta mål är att nå en tvåstatslösning på den israelisk-palestinska konflikten, grundad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där den säkra staten Israel och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet på grundval av rätten till självbestämmande och med full respekt för internationell rätt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att icke-våld och både statliga och icke statliga aktörers respekt för de mänskliga rättigheterna och humanitär rätt är det enda sättet att uppnå en hållbar lösning och en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier. Parlamentet anser dessutom att fortsatt våld, terrorism och uppvigling till våld är helt oförenligt med arbetet för att nå en fredlig tvåstatslösning. Parlamentet konstaterar att det är nödvändigt att stå fast vid åtagandet att agera effektivt mot våld, terrorism, hatpropaganda och uppvigling för att återställa förtroendet och undvika en upptrappning som ytterligare försämrar utsikterna för fred. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Knesset, Israels president och regering, det palestinska lagstiftande rådet och den palestinska myndighetens president. |
| --- | --- |

13.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/111

---

P8_TA(2018)0183

Skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (2018/2628(RSP))

(2019/C 390/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 4, 5, 6, 9 och 10 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 4, 5, 6, 9 och 10 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 6, 7, 8, 10, 11, 12 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6, 7, 8, 10, 11, 12 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis i relation till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis i relation till denna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna kommentaren nr 34 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna, om artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (åsikts- och yttrandefrihet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna kommentaren nr 34 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna, om artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (åsikts- och yttrandefrihet),

| — | med beaktande av resolution 2141(2017) från Europarådets parlamentariska församling av den 24 januari 2017 om angrepp på journalister och mediefrihet i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2141(2017) från Europarådets parlamentariska församling av den 24 januari 2017 om angrepp på journalister och mediefrihet i Europa,

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés förklaring av den 30 april 2014 om skydd för journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés förklaring av den 30 april 2014 om skydd för journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet,

| — | med beaktande av OSSE:s åtaganden inom områdena mediefrihet, yttrandefrihet och fritt informationsflöde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OSSE:s åtaganden inom områdena mediefrihet, yttrandefrihet och fritt informationsflöde,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse när de lämnar ut konfidentiella uppgifter om företag och offentliga organ (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse när de lämnar ut konfidentiella uppgifter om företag och offentliga organ (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om rättsstatsprincipen i Malta (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om rättsstatsprincipen i Malta (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om bekämpning av korruption och uppföljning av resolutionen från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (CRIM) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om bekämpning av korruption och uppföljning av resolutionen från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (CRIM) (4),

| — | med beaktande av det öppna brevet av den 6 mars 2018 från 17 organisationer för mediefrihet till kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det öppna brevet av den 6 mars 2018 från 17 organisationer för mediefrihet till kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker,

| — | med beaktande av uttalandena från rådet och kommissionen av den 14 mars 2018 om skydd av undersökande journalister i Europa: fallen med de slovakiska journalisterna Ján Kuciak och Martina Kušnírová, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från rådet och kommissionen av den 14 mars 2018 om skydd av undersökande journalister i Europa: fallen med de slovakiska journalisterna Ján Kuciak och Martina Kušnírová,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekt för rättsstaten, demokrati, mänskliga rättigheter, grundläggande friheter samt de värderingar och principer som finns förankrade i EU:s fördrag och i internationella instrument om mänskliga rättigheter är maktpåliggande skyldigheter för unionen och dess medlemsstater och måste iakttas. |
| --- | --- |

A.

Respekt för rättsstaten, demokrati, mänskliga rättigheter, grundläggande friheter samt de värderingar och principer som finns förankrade i EU:s fördrag och i internationella instrument om mänskliga rättigheter är maktpåliggande skyldigheter för unionen och dess medlemsstater och måste iakttas.

| B. | I artikel 6.3 i EU-fördraget bekräftas att grundläggande rättigheter, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer. |
| --- | --- |

B.

I artikel 6.3 i EU-fördraget bekräftas att grundläggande rättigheter, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer.

| C. | EU fungerar utifrån förutsättningen om ömsesidigt förtroende för att medlemsstaternas handlingssätt är förenligt med demokrati, rättsstat och grundläggande rättigheter, enligt vad som föreskrivs i Europakonventionen, i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

C.

EU fungerar utifrån förutsättningen om ömsesidigt förtroende för att medlemsstaternas handlingssätt är förenligt med demokrati, rättsstat och grundläggande rättigheter, enligt vad som föreskrivs i Europakonventionen, i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| D. | Fria, oberoende och obehindrade medier är en av hörnstenarna i ett demokratiskt samhälle. Medlemsstaterna är skyldiga att se till att pressfrihet och journalister skyddas på deras territorium. |
| --- | --- |

D.

Fria, oberoende och obehindrade medier är en av hörnstenarna i ett demokratiskt samhälle. Medlemsstaterna är skyldiga att se till att pressfrihet och journalister skyddas på deras territorium.

| E. | Rättigheterna till yttrandefrihet och åsiktsfrihet är absoluta förutsättningar för ett fullt förverkligande av principerna om öppenhet och ansvarighet. |
| --- | --- |

E.

Rättigheterna till yttrandefrihet och åsiktsfrihet är absoluta förutsättningar för ett fullt förverkligande av principerna om öppenhet och ansvarighet.

| F. | EU och dess medlemsstater har förbundit sig till aktning för mediernas frihet och mångfald, liksom för rätten till information och till yttrandefrihet, såsom det slås fast i artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i artikel 10 i Europakonventionen, och som det också framgår av artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Mediernas funktion som offentlig övervakningsinstans är av yttersta vikt för att dessa rättigheter ska kunna upprätthållas och för att alla andra grundläggande rättigheter ska kunna skyddas. |
| --- | --- |

F.

EU och dess medlemsstater har förbundit sig till aktning för mediernas frihet och mångfald, liksom för rätten till information och till yttrandefrihet, såsom det slås fast i artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i artikel 10 i Europakonventionen, och som det också framgår av artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Mediernas funktion som offentlig övervakningsinstans är av yttersta vikt för att dessa rättigheter ska kunna upprätthållas och för att alla andra grundläggande rättigheter ska kunna skyddas.

| G. | Unionen kan vidta åtgärder för att skydda de gemensamma värden som den grundar sig på. Rättsstaten och de grundläggande rättigheterna bör tillämpas med samma kraft i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

Unionen kan vidta åtgärder för att skydda de gemensamma värden som den grundar sig på. Rättsstaten och de grundläggande rättigheterna bör tillämpas med samma kraft i alla medlemsstater.

| H. | Den slovakiske undersökande journalisten Ján Kuciak och hans partner Martina Kušnírová påträffades mördade i sin bostad i Veľká Mača den 25 februari 2018. |
| --- | --- |

H.

Den slovakiske undersökande journalisten Ján Kuciak och hans partner Martina Kušnírová påträffades mördade i sin bostad i Veľká Mača den 25 februari 2018.

| I. | Att rättslig prövning finns att tillgå under oberoende former som medger insyn är ett nyckelinslag i rättsstaten. De som förövat dessa mord, men också tidigare gärningsmän, har ännu inte ställts inför rätta, och en kultur av straffrihet måste fördömas. |
| --- | --- |

I.

Att rättslig prövning finns att tillgå under oberoende former som medger insyn är ett nyckelinslag i rättsstaten. De som förövat dessa mord, men också tidigare gärningsmän, har ännu inte ställts inför rätta, och en kultur av straffrihet måste fördömas.

| J. | Det här är femte fallet med en journalist som mördas i en EU-medlemsstat under de gångna tio åren (5) och andra mordet på en undersökande journalist som arbetat med Panamadokumenten i EU, efter mordet på Daphne Caruana Galizia i Malta i oktober 2017. Angrepp på undersökande journalism är brott mot både rättsstaten och demokratin. |
| --- | --- |

J.

Det här är femte fallet med en journalist som mördas i en EU-medlemsstat under de gångna tio åren (5) och andra mordet på en undersökande journalist som arbetat med Panamadokumenten i EU, efter mordet på Daphne Caruana Galizia i Malta i oktober 2017. Angrepp på undersökande journalism är brott mot både rättsstaten och demokratin.

| K. | Ján Kuciak hade som specialitet att undersöka storskaliga skandaler med skatteundandragande, skattebedrägeri, korruption och penningtvätt, och undersökte i sin sista artikel, som publicerades efter hans död, fallet med att den italienska maffiagruppen ‘Ndrangheta eventuellt hade tilltvingat sig jordbruksstöd från EU, eventuellt också under medverkan av statstjänstemän med nära anknytning till politiker på hög nivå. |
| --- | --- |

K.

Ján Kuciak hade som specialitet att undersöka storskaliga skandaler med skatteundandragande, skattebedrägeri, korruption och penningtvätt, och undersökte i sin sista artikel, som publicerades efter hans död, fallet med att den italienska maffiagruppen ‘Ndrangheta eventuellt hade tilltvingat sig jordbruksstöd från EU, eventuellt också under medverkan av statstjänstemän med nära anknytning till politiker på hög nivå.

| L. | Mordet ledde till de största fredligaste protester och gatudemonstrationer som förekommit sedan sammetsrevolutionen 1989, med krav på rättvisa, ansvarsutkrävande, rättsstat, respekt för mediefriheten och insatser mot korruptionen. De protesterande har, tillsammans med den slovakiska allmänheten, ådagalagt en svår brist på förtroende för statens institutioner och ämbetsmän, bland dem också polisen. Förtroendet för statens institutioner måste återställas. |
| --- | --- |

L.

Mordet ledde till de största fredligaste protester och gatudemonstrationer som förekommit sedan sammetsrevolutionen 1989, med krav på rättvisa, ansvarsutkrävande, rättsstat, respekt för mediefriheten och insatser mot korruptionen. De protesterande har, tillsammans med den slovakiska allmänheten, ådagalagt en svår brist på förtroende för statens institutioner och ämbetsmän, bland dem också polisen. Förtroendet för statens institutioner måste återställas.

| M. | Enligt Europarådet får övergrepp och brott som begås mot journalister en förlamande effekt på yttrandefriheten och bidrar till att förstärka fenomenet självcensur. |
| --- | --- |

M.

Enligt Europarådet får övergrepp och brott som begås mot journalister en förlamande effekt på yttrandefriheten och bidrar till att förstärka fenomenet självcensur.

| N. | Från Organised Crime and Corruption Reporting Project rapporterades det att personuppgifter om Ján Kuciak kan ha läckts ut efter att han flera gånger bett de slovakiska statliga myndigheterna om information under åberopande av informationsfriheten. Efter att Ján Kuciak hotats av en slovakisk affärsman gjorde han brottsanmälan till åklagarmyndigheten, och angav därefter att fallet, 44 dagar efter anmälan, ännu inte hänskjutits till någon polisman, och avskrivits utan att några vittnen hörts. |
| --- | --- |

N.

Från Organised Crime and Corruption Reporting Project rapporterades det att personuppgifter om Ján Kuciak kan ha läckts ut efter att han flera gånger bett de slovakiska statliga myndigheterna om information under åberopande av informationsfriheten. Efter att Ján Kuciak hotats av en slovakisk affärsman gjorde han brottsanmälan till åklagarmyndigheten, och angav därefter att fallet, 44 dagar efter anmälan, ännu inte hänskjutits till någon polisman, och avskrivits utan att några vittnen hörts.

| O. | Skyddet av journalister och deras källor, bland dem också visselblåsare, är olika i olika medlemsstater, och flertalet medlemsstater erbjuder inget verkningsfullt skydd mot repressalier, anklagelser om förtal, hot, stämningar inför domstol i skrämselsyfte eller andra negativa konsekvenser. Att journalister inte får tillräckligt skydd i somliga medlemsstater, liksom också att vissa personer i offentligheten visar en alltmer utpräglad fientlighet mot dem, leder till att deras grundläggande friheter avsevärt undergrävs. |
| --- | --- |

O.

Skyddet av journalister och deras källor, bland dem också visselblåsare, är olika i olika medlemsstater, och flertalet medlemsstater erbjuder inget verkningsfullt skydd mot repressalier, anklagelser om förtal, hot, stämningar inför domstol i skrämselsyfte eller andra negativa konsekvenser. Att journalister inte får tillräckligt skydd i somliga medlemsstater, liksom också att vissa personer i offentligheten visar en alltmer utpräglad fientlighet mot dem, leder till att deras grundläggande friheter avsevärt undergrävs.

| P. | 2016 års landsrapport om Slovakien från övervakningsverktyget för mediepluralism visade på en markant risk för det politiska oberoendet, huvudsakligen eftersom lokala medier finansieras och ofta också indirekt ägs av kommunerna, och kan bli utsatta för politiska påtryckningar. I rapporten nämns också vilka skyddsåtgärder det i dag finns för journalisternas källor, såsom domstolsprövning och juridiska definitioner. |
| --- | --- |

P.

2016 års landsrapport om Slovakien från övervakningsverktyget för mediepluralism visade på en markant risk för det politiska oberoendet, huvudsakligen eftersom lokala medier finansieras och ofta också indirekt ägs av kommunerna, och kan bli utsatta för politiska påtryckningar. I rapporten nämns också vilka skyddsåtgärder det i dag finns för journalisternas källor, såsom domstolsprövning och juridiska definitioner.

| Q. | Enligt det internationella pressfrihetsindexet från Reportrar utan gränser är i Slovakien förtal straffbart med upp till åtta års fängelse, vilket är det strängaste straffet för det brottet i hela EU. Däremot kommer Slovakien på 17:e plats i detta index. |
| --- | --- |

Q.

Enligt det internationella pressfrihetsindexet från Reportrar utan gränser är i Slovakien förtal straffbart med upp till åtta års fängelse, vilket är det strängaste straffet för det brottet i hela EU. Däremot kommer Slovakien på 17:e plats i detta index.

| R. | Den 2 mars 2018 besökte generalsekreteraren för Reportrar utan gränser Bratislava, och beklagade djupt det ”fasansfulla klimat för journalister” som, i vissa medlemsstater, upprätthålls och rentav skapats av talrika europeiska politiker, bland dem också personer i ansvarig regeringsställning. |
| --- | --- |

R.

Den 2 mars 2018 besökte generalsekreteraren för Reportrar utan gränser Bratislava, och beklagade djupt det ”fasansfulla klimat för journalister” som, i vissa medlemsstater, upprätthålls och rentav skapats av talrika europeiska politiker, bland dem också personer i ansvarig regeringsställning.

| S. | Ett flertal angrepp på journalister har rapporterats i Slovakien sedan 2007, och två journalister saknas fortfarande. |
| --- | --- |

S.

Ett flertal angrepp på journalister har rapporterats i Slovakien sedan 2007, och två journalister saknas fortfarande.

| T. | Enligt Världsekonomiskt forum (2017) kommer Slovakien på 117:e plats i fråga om korruption, bland 137 undersökta länder. Antalet lagförda brott med anknytning till korruption har gått ned betydligt. I den europeiska planeringsterminens landsrapport om Slovakien från 2018 står det att det inte gjorts några framsteg med att intensifiera korruptionsbekämpningen. |
| --- | --- |

T.

Enligt Världsekonomiskt forum (2017) kommer Slovakien på 117:e plats i fråga om korruption, bland 137 undersökta länder. Antalet lagförda brott med anknytning till korruption har gått ned betydligt. I den europeiska planeringsterminens landsrapport om Slovakien från 2018 står det att det inte gjorts några framsteg med att intensifiera korruptionsbekämpningen.

| U. | Europaparlamentet sände ut ett informationsuppdrag till Slovakien från och med den 7 till och med den 9 mars 2018, bestående av ledamöter, dels från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, dels från budgetkontrollutskottet. |
| --- | --- |

U.

Europaparlamentet sände ut ett informationsuppdrag till Slovakien från och med den 7 till och med den 9 mars 2018, bestående av ledamöter, dels från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, dels från budgetkontrollutskottet.

| V. | I uppdragsrapporten från Europaparlamentets delegation yppade företrädare för icke-statliga organisationer allvarliga farhågor, företrädesvis om eventuella intressekonflikter, såsom mellan riksåklagarämbetet och de organ som finns till för att övervaka dess verksamhet, samt mellan inrikesministern och polischefen. Till detta kom en beskrivning av att de högst uppsatta åklagarna valdes på ytterst politiska grunder samt att det inte fanns något oberoende organ med behörighet att pröva klagomål på polisen, vilket allt kritiserades. Man frågade sig också om mediefriheten var tillräckligt skyddad och om hur det var ställt med insynen i medieägandet. |
| --- | --- |

V.

I uppdragsrapporten från Europaparlamentets delegation yppade företrädare för icke-statliga organisationer allvarliga farhågor, företrädesvis om eventuella intressekonflikter, såsom mellan riksåklagarämbetet och de organ som finns till för att övervaka dess verksamhet, samt mellan inrikesministern och polischefen. Till detta kom en beskrivning av att de högst uppsatta åklagarna valdes på ytterst politiska grunder samt att det inte fanns något oberoende organ med behörighet att pröva klagomål på polisen, vilket allt kritiserades. Man frågade sig också om mediefriheten var tillräckligt skyddad och om hur det var ställt med insynen i medieägandet.

| W. | Slovakiens högsta revisionsorgan gjorde en översyn av alla myndigheter som arbetar med förvaltning av EU-medel eller fungerar som mellanhänder i detta sammanhang, varvid endast det statliga organet för utbetalning av jordbruksstöd befanns problematiskt. Revisionsorganet förde sina undersökningsresultat vidare till Slovakiens riksåklagare och till det nationella brottsbekämpningsverket. |
| --- | --- |

W.

Slovakiens högsta revisionsorgan gjorde en översyn av alla myndigheter som arbetar med förvaltning av EU-medel eller fungerar som mellanhänder i detta sammanhang, varvid endast det statliga organet för utbetalning av jordbruksstöd befanns problematiskt. Revisionsorganet förde sina undersökningsresultat vidare till Slovakiens riksåklagare och till det nationella brottsbekämpningsverket.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt mordet på den slovakiske undersökande journalisten Ján Kuciak och hans partner Martina Kušnírová. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är bestört över att det är andra gången på sex månader, efter mordet på journalisten Daphne Caruana Galizia i Malta den 16 oktober 2017, som en journalist i EU angrips med dödlig utgång. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de slovakiska myndigheterna till fullt resurspådrag för att morden på Ján Kuciak och Martina Kušnírová ska undersökas fullständigt och genomgripande och oberoende av utomståendes inblandning, så att de ansvariga ställs inför rätta. Parlamentet välkomnar att de slovakiska myndigheterna ämnar bedriva sina utredningar i fullständigt samarbete med de internationella brottsbekämpande myndigheterna och Italiens direktorat för maffiautredning (DIA). Parlamentet rekommenderar starkt att det inrättas en gemensam utredningsgrupp i vars ledning Europol också ska finnas med, och att gruppen får full åtkomst till handlingarna i fallet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Slovakiens riksåklagare att än en gång ta en titt på den brottsanmälan som Ján Kuciak gjorde efter att han utsatts för hot och att undersöka det som sagts om att personuppgifter läckts ut efter att han flera gånger bett de slovakiska myndigheterna om information under åberopande av informationsfriheten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de slovakiska myndigheterna att tillförsäkra undersökande journalister skydd mot alla slag av skrämseltaktik, anklagelser om förtal, hot eller fysiska angrepp, och att vidta effektiva åtgärder för att skydda dem som utövar sin rätt till yttrandefrihet mot angrepp för att tysta ner dem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet inser vilken utslagsgivande roll undersökande journalister kan spela för att övervaka demokratin och rättsstaten. Parlamentet fördömer de förolämpande kommentarer som EU-politiker gjort mot journalister. Parlamentet konstaterar att det är ett livsintresse för hela samhället att undersökande journalister och visselblåsare skyddas i så hög grad som någonsin möjligt. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram lagstiftningsförslag eller förslag utan lagstiftningskaraktär för att skydda journalister i EU, som regelbundet dras inför domstol med syftet att censurera deras arbete eller skrämma dem, varvid skyddet också bör utformas som alleuropeiska bestämmelser mot så kallade SLAPP-metoder, dvs. strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att slå vakt om, främja och tillämpa de värden som inskrivits i fördraget om Europeiska unionen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna, liksom också i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och, som ett led i detta, övervaka och åtgärda utmaningar mot mediernas frihet och mångfald runt om i EU, under samtidig aktning för subsidiaritetsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga underrätta parlamentet om vilka åtgärder kommissionen vidtagit. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att visselblåsare visat sig vara en oerhörd tillgång, både för den undersökande journalistiken och för en oberoende press, och att ett garanterat källskydd är av grundläggande betydelse för pressfriheten. Parlamentet betonar därför att visselblåsare bidrar till demokrati, insyn i politik och ekonomi och en upplyst allmänhet. Parlamentet uppmanar de slovakiska myndigheterna och alla medlemsstater att tillförsäkra undersökande journalister och visselblåsare skydd till liv och utkomst. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett verkningsfullt, heltäckande och horisontellt EU-direktiv om skydd för visselblåsare, genom att helt och fullt ställa upp bakom Europarådets rekommendationer och Europaparlamentets resolutioner av den 14 februari 2017 (6) och den 24 oktober 2017. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett stadigvarande system för ekonomiskt stöd, som också ska ha en egen budget, genom resursomfördelning till stöd för oberoende undersökande journalistik. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att lägga fram ett förslag om hur parlamentet skulle kunna hedra det arbete som gjorts av Daphne Caruana Galizia och Ján Kuciak, och att överväga om inte parlamentets system med praktik för journalister skulle kunna byta namn och uppkallas efter Ján Kuciak. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att centrumet för mediernas frihet och mångfald (CMPF) i sin rapport om mediepluralism konstaterat en medelhög till hög risk för horisontell koncentration av medieägandet i Slovakien. Parlamentet anser det som ett hot mot mediepluralismen i ett antal medlemsstater att medierna kontrolleras av politiska organ eller personer inom politiken eller av vissa kommersiella organisationer. Parlamentet understryker att det gäller som allmän princip att inte statsmakterna bör missbruka sin ställning genom att påverka medierna. Parlamentet rekommenderar att det tas med mera ingående information om medieägandet i det årliga övervakningsverktyget för mediepluralism. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar initiativet Investigative Journalism for the EU (IJ4EU), som syftar till att sporra till och förstärka gränsöverskridande samarbete mellan undersökande journalister inom EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet oroar sig över påståendena om korruption, missbruk av EU-medel, maktmissbruk och intressekonflikter i Slovakien, eftersom detta kunde få som följd att det blev sämre ställt för demokratin. Parlamentet uppmanar Slovakiens tillsynsmyndigheter och rättsvårdande myndigheter, liksom också Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) att undersöka alla påstådda fall av oegentligheter och bedrägerier, också momsbedrägerier av karuselltyp och bedrägerier med anknytning till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och andra strukturfonder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den organiserade brottslighetens eventuella medverkan vid mord, liksom över risken för att den nästlar in sig inom olika politiska områden, den offentliga förvaltningen på alla nivåer samt ekonomin och finansvärlden. Parlamentet betonar att denna företeelse inte får underskattas. Parlamentet erinrar om att internationella kriminella nätverk är ytterst aktiva och att den organiserade brottsligheten blir alltmer omfattande och utstuderad. Parlamentet uppmanar Slovakien och alla medlemsstater till bättre samarbete och samordning för att få fart på utvecklingen av gemensamma standardförfaranden, utgående från god praxis inom de rättsväsen där man kommit längst med att motverka den organiserade brottsligheten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att Slovakiens högsta revisionsorgan gått ut med tre kritiska rapporter om det statliga organet för utbetalning av jordbruksstöd. Parlamentet uppmanar de slovakiska myndigheterna att säkerställa en grundlig utredning av vad Slovakiens högsta revisionsorgan kommit fram till. Parlamentet uppmanar Europeiska revisionsrätten att göra en utredning och offentliggöra en särskild rapport om utbetalningar av jordbruksstöd i Slovakien. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar sitt särskilda utskott för frågor om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt att i detta sammanhang utreda alla påståenden om momsbedrägeri, penningtvätt och missbruk av EU-medel, och ta reda på om de nationella reglerna för beslagtagande av tillgångar efter brottslig verksamhet är tillräckliga, varvid särskild hänsyn ska ägnas det arbete som gjorts av Ján Kuciak och andra undersökande journalister. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet att, tillsammans med de deltagande medlemsstaterna, arbeta för att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten så snart som möjligt, eftersom detta är viktigt för att samfällda insatser ska kunna göras, både mot bedrägerier inom EU och mot andra brott som påverkar unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över vad som framkommit av den rapport som sammanställts av parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och dess budgetkontrollutskott efter deras informationsuppdrag i Slovakien, nämligen att de högst uppsatta åklagarna anses väljas på ytterst politiska grunder, jämte att ett antal anklagelser om korruption bland tjänstemän på högsta nivå inte utretts i vederbörlig ordning. Parlamentet uppmanar de slovakiska myndigheterna att göra upprätthållandet av lagen mera opartiskt och att vidta åtgärder med anledning av de viktigaste punkter som framkommit och de slutsatser som dragits i rapporten från parlamentets informationsuppdrag. Parlamentet uppmanar Slovakiens regering och parlament att göra allt som krävs för att återställa allmänhetens förtroende för statens institutioner, bland dem också polisen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar än en gång att kommissionen beslutat att inte offentliggöra sin rapport från 2017 om insatserna mot korruption i EU, och uppmanar kommissionen att omedelbart återuppta sin övervakning av dessa insatser i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett system med tydliga indikatorer och enhetliga kriterier som är enkla att tillämpa för att mäta korruptionsnivån i medlemsstaterna och utvärdera deras anti-korruptionspolitik, såsom det efterlysts i parlamentets resolution av den 8 mars 2016 om årsrapporten för 2014 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen (7). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det är livsviktigt med garantier för att de gemensamma europeiska värden som finns förtecknade i artikel 2 i EU-fördraget fullständigt upprätthålls och att de grundläggande rättigheter som fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna garanteras. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet yrkar med kraft på en reguljär övervakningsprocess och dialog med alla medlemsstater för att skydda EU:s grundläggande värden demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatlighet, och att rådet, kommissionen och parlamentet bör delta i detta, såsom det föreslagits i parlamentets resolution av den 25 oktober 2016 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Republiken Slovakiens president. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0402.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0409.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0438.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0403.

(5)  Mer information finns på: https://rsf.org/en/journalists-killed

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0022.

(7)  EUT C 50, 9.2.2018, s. 2.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/117

---

P8_TA(2018)0184

Ett instrument för europeiska värden till stöd för civilsamhällesorganisationer som främjar demokrati, rättsstatlighet och grundläggande värden inom Europeiska unionen

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om behovet av att inrätta ett instrument för europeiska värden till stöd för civilsamhällesorganisationer som på lokal och nationell nivå främjar grundläggande värden inom Europeiska unionen (2018/2619(RSP))

(2019/C 390/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av stadgan om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (1),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), Europadomstolens rättspraxis och konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter och Venedigkommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), Europadomstolens rättspraxis och konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter och Venedigkommission,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 24 januari 2017Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring – Rapport om EU-medborgarskapet 2017 (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 24 januari 2017Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring – Rapport om EU-medborgarskapet 2017 (COM(2017)0030),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU, som publicerades i januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU, som publicerades i januari 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om finansiering av organisationer i det civila samhället, som antogs den 19 oktober 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om finansiering av organisationer i det civila samhället, som antogs den 19 oktober 2017 (3),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De gemensamma europeiska grundläggande värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, nämligen respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och principerna om pluralism, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män, kan inte tas för givna utan måste kontinuerligt vara föremål för omsorg och skydd, för om de försummas i en medlemsstat kan det få negativa konsekvenser för EU som helhet. |
| --- | --- |

A.

De gemensamma europeiska grundläggande värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, nämligen respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och principerna om pluralism, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män, kan inte tas för givna utan måste kontinuerligt vara föremål för omsorg och skydd, för om de försummas i en medlemsstat kan det få negativa konsekvenser för EU som helhet.

| B. | Ett aktivt och väl utvecklat civilsamhälle i alla EU:s medlemsstater utgör det bästa skyddet mot en urholkning av dessa värden. |
| --- | --- |

B.

Ett aktivt och väl utvecklat civilsamhälle i alla EU:s medlemsstater utgör det bästa skyddet mot en urholkning av dessa värden.

| C. | Många organisationer i det civila samhället fortsätter att främja dessa värden men har allt svårare att säkra den finansiering som är nödvändig för att de ska kunna utveckla och genomföra sin verksamhet på ett oberoende och effektivt sätt. |
| --- | --- |

C.

Många organisationer i det civila samhället fortsätter att främja dessa värden men har allt svårare att säkra den finansiering som är nödvändig för att de ska kunna utveckla och genomföra sin verksamhet på ett oberoende och effektivt sätt.

| D. | EU ger direkt finansieringsstöd till civilsamhällesorganisationer som arbetar i tredjeländer för att främja dessa värden, men finansieringsmöjligheterna för de civilsamhällesorganisationer som strävar efter detta mål inom EU är mycket begränsade, särskilt när det gäller organisationer i det civila samhället som är verksamma på lokal och nationell nivå. |
| --- | --- |

D.

EU ger direkt finansieringsstöd till civilsamhällesorganisationer som arbetar i tredjeländer för att främja dessa värden, men finansieringsmöjligheterna för de civilsamhällesorganisationer som strävar efter detta mål inom EU är mycket begränsade, särskilt när det gäller organisationer i det civila samhället som är verksamma på lokal och nationell nivå.

| 1. | Europaparlamentet upprepar att civilsamhällesorganisationer är avgörande för upprätthållandet och främjandet av de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, det vill säga respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheterna för personer som tillhör minoriteter, och civilsamhällesorganisationerna spelar en avgörande roll för att främja ett aktivt medborgarskap i EU och för att underlätta en välinformerad offentlig debatt som en del av en demokrati med mångfald och pluralism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EU måste utveckla nya och effektiva sätt att skydda och främja dessa värden inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser i detta avseende att EU bör tillhandahålla riktat ekonomiskt stöd till organisationer i det civila samhället som arbetar på lokal och nationell nivå med att främja och skydda dessa värden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU att inrätta ett särskilt finansieringsinstrument – som skulle kunna kallas Instrumentet för europeiska värden – för att inom EU:s budget för nästa fleråriga budgetram efter 2020 främja och skydda de värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget, framför allt demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, med en finansieringsnivå som minst motsvarar nivån i det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, vilket används för liknande syften utanför EU:s gränser. Parlamentet rekommenderar att instrumentets strukturella prioritering bör vara att skapa en sund och hållbar sektor för civilsamhällesorganisationerna på nationell och lokal nivå, med kapacitet att fullgöra sin uppgift att skydda dessa värden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att instrumentet bör ge de civilsamhällesorganisationer som ägnar sig åt att främja och skydda dessa värden inom EU driftsbidrag (grundfinansiering samt bidrag till projekt och initiativ). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att instrumentet bör förvaltas av kommissionen och att snabba och flexibla former för att bevilja bidrag bör säkerställas. Parlamentet rekommenderar särskilt att ansökningsförfarandet är användarvänligt och lättillgängligt för lokala och nationella organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att instrumentet särskilt bör inriktas på projekt och initiativ som främjar europeiska värden på lokal och nationell nivå, till exempel projekt där allmänheten deltar, opinionsbildning och annan bevakande verksamhet, och att transnationella projekt och initiativ endast bör spela en underordnad roll. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att bygga upp civilsamhällesorganisationernas kapacitet att arbeta tillsammans med allmänheten så att den får bättre kunskap om pluralistisk och deltagande demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att instrumentet bör komplettera redan befintliga europeiska och nationella instrument och insatser för att främja och skydda dessa värden, och att det därför inte får inrättas på bekostnad av andra europeiska eller nationella fonder och verksamheter på detta område. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att den ekonomiska ansvarighet som anges i budgetförordningen måste säkerställas i förvaltningen av det nya instrumentet, framför allt efterlevnad av rättsliga skyldigheter, full transparens avseende resursanvändningen, sund ekonomisk förvaltning och varsamt utnyttjande av resurser. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att utarbeta en årlig rapport om instrumentets resultat och att publicera en förteckning över de organisationer och verksamheter som det finansierat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Europarådet. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0409.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0075.

(3)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 9.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/120

---

P8_TA(2018)0185

Kränkningen av de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i fallet med två grekiska soldater som gripits och hålls fängslade i Turkiet

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om kränkning av de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i fallet med två grekiska soldater som gripits och hålls fängslade i Turkiet (2018/2670(RSP))

(2019/C 390/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de turkiska myndigheternas gripande den 1 mars 2018 och fortsatta kvarhållande av två grekiska soldater, som hävdade att de gått vilse på grund av dåligt väder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de turkiska myndigheternas gripande den 1 mars 2018 och fortsatta kvarhållande av två grekiska soldater, som hävdade att de gått vilse på grund av dåligt väder,

| — | med beaktande av att den del av gränsen det rör sig om, i skogsområdet vid Kastanies längs floden Evros/Meriç, används flitigt som gränsövergång av migranter, flyktingar och människosmugglare, och med beaktande av att löjtnanten och sergeanten i fråga var ute på ett vanligt gränspatrulluppdrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att den del av gränsen det rör sig om, i skogsområdet vid Kastanies längs floden Evros/Meriç, används flitigt som gränsövergång av migranter, flyktingar och människosmugglare, och med beaktande av att löjtnanten och sergeanten i fråga var ute på ett vanligt gränspatrulluppdrag,

| — | med beaktande av uppmaningarna från EU och Nato om att soldaterna ska släppas fria, inte minst i samband med Europeiska rådets möte den 22 mars 2018 och mötet den 26 mars 2018 för EU:s och Turkiets ledare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppmaningarna från EU och Nato om att soldaterna ska släppas fria, inte minst i samband med Europeiska rådets möte den 22 mars 2018 och mötet den 26 mars 2018 för EU:s och Turkiets ledare,

| — | med beaktande av den grekiska regeringens ansträngningar för att få soldaterna frisläppta och hemskickade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den grekiska regeringens ansträngningar för att få soldaterna frisläppta och hemskickade,

| — | med beaktande av artikel 5.2 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna där följande fastställs: ”Var och en som arresteras skall utan dröjsmål och på ett språk som han förstår underrättas om skälen för åtgärden och om varje anklagelse mot honom”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5.2 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna där följande fastställs: ”Var och en som arresteras skall utan dröjsmål och på ett språk som han förstår underrättas om skälen för åtgärden och om varje anklagelse mot honom”,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 4 mars 2018 slog en turkisk domstol i Edirne fast att de två soldaterna fortsatt skulle hållas fängslade. De sitter för närvarande i ett fängelse av högsta säkerhetsklass, anklagade för olaga inresa i Turkiet. |
| --- | --- |

A.

Den 4 mars 2018 slog en turkisk domstol i Edirne fast att de två soldaterna fortsatt skulle hållas fängslade. De sitter för närvarande i ett fängelse av högsta säkerhetsklass, anklagade för olaga inresa i Turkiet.

| B. | De två grekiska soldaterna har suttit i turkiskt fängelse i över en månad utan åtal, och utan att därmed få reda vilket brott de anklagas för. |
| --- | --- |

B.

De två grekiska soldaterna har suttit i turkiskt fängelse i över en månad utan åtal, och utan att därmed få reda vilket brott de anklagas för.

| C. | Tidigare har liknande fall där antingen grekiska eller turkiska soldater av misstag gått över gränsen lösts på plats av de lokala militära myndigheterna på båda sidor. |
| --- | --- |

C.

Tidigare har liknande fall där antingen grekiska eller turkiska soldater av misstag gått över gränsen lösts på plats av de lokala militära myndigheterna på båda sidor.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att snabbt avsluta rättsprocessen och släppa de två grekiska soldaterna och låta dem återvända till Grekland. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och samtliga EU-medlemsstater att visa solidaritet med Grekland och i samband med kontakter eller i kommunikationen med turkiska ledare och myndigheter begära ett omedelbart frigivande av de två grekiska soldaterna, med hänvisning till internationell rätt och i en anda av goda grannförbindelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att strikt följa fastställda rättsliga förfaranden och att för samtliga berörda till fullo respektera de mänskliga rättigheter som fastställs i internationell rätt, inbegripet i Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Turkiets och Greklands presidenter, regeringar och parlament, Europeiska utrikestjänsten, kommissionen, behöriga myndigheter i medlemsstaterna och Nato. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/121

---

P8_TA(2018)0186

Genomförandet av fördragsbestämmelserna avseende nationella parlament

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende nationella parlament (2016/2149(INI))

(2019/C 390/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 5 om tilldelning av befogenheter och subsidiaritet, artikel 10.1 om representativ demokrati, artikel 10.2 om representation av unionsmedborgarna, artikel 10.3 om unionsmedborgarnas rätt att delta i unionens demokratiska liv, artikel 11 om deltagandedemokrati, artikel 12 om de nationella parlamentens roll, artikel 48.3 om det ordinarie ändringsförfarandet och artikel 48.7 (övergångsklausulen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 5 om tilldelning av befogenheter och subsidiaritet, artikel 10.1 om representativ demokrati, artikel 10.2 om representation av unionsmedborgarna, artikel 10.3 om unionsmedborgarnas rätt att delta i unionens demokratiska liv, artikel 11 om deltagandedemokrati, artikel 12 om de nationella parlamentens roll, artikel 48.3 om det ordinarie ändringsförfarandet och artikel 48.7 (övergångsklausulen),

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, och av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, och av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artiklarna 41 och 42 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artiklarna 41 och 42 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 12 juni 1997 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten (1), av den 7 februari 2002 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten inom ramen för den europeiska integrationen (2), av den 7 maj 2009 om utvecklingen av förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten enligt Lissabonfördraget (3) och av den 16 april 2014 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 12 juni 1997 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten (1), av den 7 februari 2002 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten inom ramen för den europeiska integrationen (2), av den 7 maj 2009 om utvecklingen av förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten enligt Lissabonfördraget (3) och av den 16 april 2014 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (5), om budgetkapacitet för euroområdet (6) och om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (5), om budgetkapacitet för euroområdet (6) och om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (7),

| — | med beaktande av kommissionens årsrapporter om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten, särskilt rapporten för 2014 av den 2 juli 2015 (COM(2015)0316) och rapporten för 2015 av den 15 juli 2016 (COM(2016)0471) samt av kommissionens årsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet, särskilt rapporten för 2015 av den 15 juli 2016 (COM(2016)0469) och rapporten för 2016 av den 30 juni 2017 (COM(2017)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapporter om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten, särskilt rapporten för 2014 av den 2 juli 2015 (COM(2015)0316) och rapporten för 2015 av den 15 juli 2016 (COM(2016)0471) samt av kommissionens årsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet, särskilt rapporten för 2015 av den 15 juli 2016 (COM(2016)0469) och rapporten för 2016 av den 30 juni 2017 (COM(2017)0600),

| — | med beaktande av de årliga rapporterna från Europaparlamentets direktorat för förbindelser med de nationella parlamenten, särskilt 2016 års halvtidsrapport om förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de årliga rapporterna från Europaparlamentets direktorat för förbindelser med de nationella parlamenten, särskilt 2016 års halvtidsrapport om förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om kontroll av unionsrättens tillämpning 2015 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om kontroll av unionsrättens tillämpning 2015 (8),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok om Europas framtid av den 1 mars 2017 och det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker höll den 13 september 2017, där en färdplan presenterades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok om Europas framtid av den 1 mars 2017 och det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker höll den 13 september 2017, där en färdplan presenterades,

| — | med beaktande av förklaringen om ökad europeisk integration: ”Greater European Integration: The Way Forward”, av talmännen i den italienska deputeradekammaren, den franska nationalförsamlingen, den tyska förbundsdagen och Luxemburgs deputeradekammare, som undertecknades den 14 september 2015 och för närvarande stöds av flera nationella parlament i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om ökad europeisk integration: ”Greater European Integration: The Way Forward”, av talmännen i den italienska deputeradekammaren, den franska nationalförsamlingen, den tyska förbundsdagen och Luxemburgs deputeradekammare, som undertecknades den 14 september 2015 och för närvarande stöds av flera nationella parlament i EU,

| — | med beaktande av de slutsatser som konferensen för talmän i EU-ländernas parlament har antagit sedan Lissabonfördragets ikraftträdande, särskilt vid mötena i Luxemburg 2016 och i Bratislava 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser som konferensen för talmän i EU-ländernas parlament har antagit sedan Lissabonfördragets ikraftträdande, särskilt vid mötena i Luxemburg 2016 och i Bratislava 2017,

| — | med beaktande av bidragen till och slutsatserna från mötena i konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens parlament (Cosac) sedan Lissabonfördragets ikraftträdande, särskilt mötena i Valletta och i Tallinn 2017, och av Cosacs halvårsrapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidragen till och slutsatserna från mötena i konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens parlament (Cosac) sedan Lissabonfördragets ikraftträdande, särskilt mötena i Valletta och i Tallinn 2017, och av Cosacs halvårsrapporter,

| — | med beaktande av artikel 13 i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, som fastställer att interparlamentariska konferenser ska hållas i syfte att diskutera budgetpolitiska och andra frågor som omfattas av fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, som fastställer att interparlamentariska konferenser ska hållas i syfte att diskutera budgetpolitiska och andra frågor som omfattas av fördraget,

| — | med beaktande av resolutionen från Tjeckiens senat (Senát) av den 30 november 2016 (26:e resolutionen den 11:e perioden), av resolutionen från Italiens senat (Senato della Repubblica) av den 19 oktober 2016 (Dok. XVIII nr 164) och av bidragen från dess utskott för EU-politik av den 2 maj 2017 (prot. 573) samt av bidragen från utskottet för EU-frågor i Frankrikes nationalförsamling (Assemblée Nationale) av den 31 maj 2017 (ref. 2017/058) och från utskottet för EU-frågor i Nederländernas representanthus (Tweede Kamer der Staten-Generaal) av den 22 december 2017 (skrivelse A(2018)1067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från Tjeckiens senat (Senát) av den 30 november 2016 (26:e resolutionen den 11:e perioden), av resolutionen från Italiens senat (Senato della Repubblica) av den 19 oktober 2016 (Dok. XVIII nr 164) och av bidragen från dess utskott för EU-politik av den 2 maj 2017 (prot. 573) samt av bidragen från utskottet för EU-frågor i Frankrikes nationalförsamling (Assemblée Nationale) av den 31 maj 2017 (ref. 2017/058) och från utskottet för EU-frågor i Nederländernas representanthus (Tweede Kamer der Staten-Generaal) av den 22 december 2017 (skrivelse A(2018)1067),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0127/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0127/2018), och av följande skäl:

| A. | De nationella parlamenten bidrar aktivt till att Europeiska unionen konstitutionellt sett kan fungera väl (artikel 12 i EU-fördraget), och spelar därigenom en viktig roll för unionens demokratiska legitimitet och dess fulla förverkligande. |
| --- | --- |

A.

De nationella parlamenten bidrar aktivt till att Europeiska unionen konstitutionellt sett kan fungera väl (artikel 12 i EU-fördraget), och spelar därigenom en viktig roll för unionens demokratiska legitimitet och dess fulla förverkligande.

| B. | Det parlamentariska ansvarsutkrävandet av de nationella regeringarna inom ramen för EU-frågor, som bygger på varje nations enskilda praxis, är hörnstenen i de nationella parlamentens roll i EU:s nuvarande fördrag. |
| --- | --- |

B.

Det parlamentariska ansvarsutkrävandet av de nationella regeringarna inom ramen för EU-frågor, som bygger på varje nations enskilda praxis, är hörnstenen i de nationella parlamentens roll i EU:s nuvarande fördrag.

| C. | För att förstärka egenansvaret bör de nationella parlamenten granska de nationella regeringarna, på samma sätt som Europaparlamentet granskar EU:s verkställande organ. Vilket inflytande de nationella parlamenten har över de nationella regeringarna varierar dock kraftigt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

C.

För att förstärka egenansvaret bör de nationella parlamenten granska de nationella regeringarna, på samma sätt som Europaparlamentet granskar EU:s verkställande organ. Vilket inflytande de nationella parlamenten har över de nationella regeringarna varierar dock kraftigt mellan medlemsstaterna.

| D. | De nationella parlamenten klagar ofta på sin begränsade medverkan i EU-frågor och önskar delta i högre utsträckning i arbetet med utvecklingen av den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

D.

De nationella parlamenten klagar ofta på sin begränsade medverkan i EU-frågor och önskar delta i högre utsträckning i arbetet med utvecklingen av den europeiska integrationsprocessen.

| E. | Bristande insyn i EU:s lagstiftnings- och beslutsprocesser riskerar att undergräva de nationella parlamentens befogenheter enligt fördrag och relevanta protokoll, men även deras roll som det organ som ska kontrollera regeringen. |
| --- | --- |

E.

Bristande insyn i EU:s lagstiftnings- och beslutsprocesser riskerar att undergräva de nationella parlamentens befogenheter enligt fördrag och relevanta protokoll, men även deras roll som det organ som ska kontrollera regeringen.

| F. | De nationella parlamentens mångfald är mycket gynnsam för unionen, eftersom en avstämning av olika politiska ställningstaganden i medlemsstaterna kan stärka och bredda debatten över sektorsgränserna på EU-nivå. |
| --- | --- |

F.

De nationella parlamentens mångfald är mycket gynnsam för unionen, eftersom en avstämning av olika politiska ställningstaganden i medlemsstaterna kan stärka och bredda debatten över sektorsgränserna på EU-nivå.

| G. | Parlamentariska minoriteters underrepresentation i EU-frågor bör motverkas, samtidigt som man fullt ut respekterar majoriteterna i varje nationellt parlament och följer principen om proportionell representation. |
| --- | --- |

G.

Parlamentariska minoriteters underrepresentation i EU-frågor bör motverkas, samtidigt som man fullt ut respekterar majoriteterna i varje nationellt parlament och följer principen om proportionell representation.

| H. | De nationella parlamenten spelar en roll i varje översyn av de europeiska fördragen, och de har nyligen uppmanats att delta i en rad demokratiska EU-forum. |
| --- | --- |

H.

De nationella parlamenten spelar en roll i varje översyn av de europeiska fördragen, och de har nyligen uppmanats att delta i en rad demokratiska EU-forum.

| I. | En europeisk offentlig sfär skulle kunna främjas av en rad forum om Europas framtid, som skulle organiseras av de nationella parlamenten och Europaparlamentet som naturliga företrädare för folket i Europa. Sådana forum skulle kunna stödjas av en gemensam ”europeisk vecka” där ledamöter av nationella parlament samtidigt skulle diskutera EU-frågor med kommissionsledamöter och ledamöter av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

I.

En europeisk offentlig sfär skulle kunna främjas av en rad forum om Europas framtid, som skulle organiseras av de nationella parlamenten och Europaparlamentet som naturliga företrädare för folket i Europa. Sådana forum skulle kunna stödjas av en gemensam ”europeisk vecka” där ledamöter av nationella parlament samtidigt skulle diskutera EU-frågor med kommissionsledamöter och ledamöter av Europaparlamentet.

| J. | Som framgår av den senaste tidens valtrender har den ekonomiska, finansiella och sociala krisen lett till ökad misstro och besvikelse bland unionsmedborgarna i fråga om dagens demokratiska representationsmodell, både på EU-nivå och på nationell nivå. |
| --- | --- |

J.

Som framgår av den senaste tidens valtrender har den ekonomiska, finansiella och sociala krisen lett till ökad misstro och besvikelse bland unionsmedborgarna i fråga om dagens demokratiska representationsmodell, både på EU-nivå och på nationell nivå.

| K. | Genomförandet av de nationella parlamentens rätt att granska efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen, på grundval av det så kallade systemet för tidig varning, har delvis förbättrat förbindelserna mellan EU-institutionerna och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

K.

Genomförandet av de nationella parlamentens rätt att granska efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen, på grundval av det så kallade systemet för tidig varning, har delvis förbättrat förbindelserna mellan EU-institutionerna och de nationella parlamenten.

| L. | De nationella parlamenten är ibland kritiska mot systemet för tidig varning, eftersom de menar att dess bestämmelser inte är lätta att omsätta i praktiken och att det saknas ett brett tillämpningsområde. |
| --- | --- |

L.

De nationella parlamenten är ibland kritiska mot systemet för tidig varning, eftersom de menar att dess bestämmelser inte är lätta att omsätta i praktiken och att det saknas ett brett tillämpningsområde.

| M. | Framsteg har gjorts vad gäller användningen av systemet för tidig varning, vilket visas av de senaste uppgifterna om det totala antalet yttranden från de nationella parlamenten inom ramen för den politiska dialogen. Den begränsade användningen av förfarandet med gult kort och ineffektiviteten i förfarandet med orange kort visar att det fortfarande finns utrymme för förbättringar och att en bättre samordning mellan de nationella parlamenten är möjlig i detta avseende. |
| --- | --- |

M.

Framsteg har gjorts vad gäller användningen av systemet för tidig varning, vilket visas av de senaste uppgifterna om det totala antalet yttranden från de nationella parlamenten inom ramen för den politiska dialogen. Den begränsade användningen av förfarandet med gult kort och ineffektiviteten i förfarandet med orange kort visar att det fortfarande finns utrymme för förbättringar och att en bättre samordning mellan de nationella parlamenten är möjlig i detta avseende.

| N. | Den tidsfrist på åtta veckor som fastställs i artikel 4 i protokoll nr 1 har visat sig vara otillräcklig för att efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen ska kunna övervakas i rätt tid. |
| --- | --- |

N.

Den tidsfrist på åtta veckor som fastställs i artikel 4 i protokoll nr 1 har visat sig vara otillräcklig för att efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen ska kunna övervakas i rätt tid.

| O. | Systemet för tidig varning kan kompletteras av det system som för närvarande gör det möjligt för de nationella parlamenten att lägga fram konstruktiva förslag som övervägs av kommissionen, med vederbörlig hänsyn till dess initiativrätt. |
| --- | --- |

O.

Systemet för tidig varning kan kompletteras av det system som för närvarande gör det möjligt för de nationella parlamenten att lägga fram konstruktiva förslag som övervägs av kommissionen, med vederbörlig hänsyn till dess initiativrätt.

| P. | Flera nationella parlament har uttryckt intresse för ett instrument för att förbättra den politiska dialogen, vilket skulle ge dem möjlighet att lägga fram konstruktiva förslag för kommissionens övervägande, med vederbörlig hänsyn till kommissionens initiativrätt. |
| --- | --- |

P.

Flera nationella parlament har uttryckt intresse för ett instrument för att förbättra den politiska dialogen, vilket skulle ge dem möjlighet att lägga fram konstruktiva förslag för kommissionens övervägande, med vederbörlig hänsyn till kommissionens initiativrätt.

| Q. | De nationella parlamenten kan i alla skeden avge yttranden inom ramen för den politiska dialogen, ge sina regeringar i uppdrag att via rådet begära utarbetande av lagstiftningsförslag eller helt enkelt uppmana Europaparlamentet att lägga fram förslag för kommissionen i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

Q.

De nationella parlamenten kan i alla skeden avge yttranden inom ramen för den politiska dialogen, ge sina regeringar i uppdrag att via rådet begära utarbetande av lagstiftningsförslag eller helt enkelt uppmana Europaparlamentet att lägga fram förslag för kommissionen i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget.

| R. | Införandet av ett förfarande med ”rött kort” är inte tänkbart i detta skede av den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

R.

Införandet av ett förfarande med ”rött kort” är inte tänkbart i detta skede av den europeiska integrationsprocessen.

| S. | Den omfattande uppsättning informationsrättigheter som ges genom Lissabonfördraget skulle kunna utökas om de nationella parlamenten gavs mer resurser och tid för att hantera de handlingar som EU:s institutioner översänder till dem. |
| --- | --- |

S.

Den omfattande uppsättning informationsrättigheter som ges genom Lissabonfördraget skulle kunna utökas om de nationella parlamenten gavs mer resurser och tid för att hantera de handlingar som EU:s institutioner översänder till dem.

| T. | Ipex, en plattform för kontinuerligt utbyte av information mellan nationella parlament och mellan de nationella parlamenten och EU-institutionerna, bör utvecklas ytterligare i enlighet med den digitala strategin, i vilken Europaparlamentet spelar en viktig stödjande roll. |
| --- | --- |

T.

Ipex, en plattform för kontinuerligt utbyte av information mellan nationella parlament och mellan de nationella parlamenten och EU-institutionerna, bör utvecklas ytterligare i enlighet med den digitala strategin, i vilken Europaparlamentet spelar en viktig stödjande roll.

| U. | Det interinstitutionella samarbetet har förbättrats efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget och det så kallade Barroso-initiativet – den politiska dialog som kommissionen inledde i september 2006 där de nationella parlamenten ges möjlighet att lämna synpunkter, ge positiv återkoppling eller komma med kritik mot kommissionens förslag. |
| --- | --- |

U.

Det interinstitutionella samarbetet har förbättrats efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget och det så kallade Barroso-initiativet – den politiska dialog som kommissionen inledde i september 2006 där de nationella parlamenten ges möjlighet att lämna synpunkter, ge positiv återkoppling eller komma med kritik mot kommissionens förslag.

| V. | De nationella parlamenten klagar ibland på sina förbindelser med Europeiska unionen och hävdar att de är alltför snåriga. |
| --- | --- |

V.

De nationella parlamenten klagar ibland på sina förbindelser med Europeiska unionen och hävdar att de är alltför snåriga.

| W. | De nationella parlamenten har relevanta befogenheter på områdena frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artiklarna 70, 85 och 88 i EUF-fördraget och bör därför spela en viktig roll i framtiden för EU:s säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

W.

De nationella parlamenten har relevanta befogenheter på områdena frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artiklarna 70, 85 och 88 i EUF-fördraget och bör därför spela en viktig roll i framtiden för EU:s säkerhets- och försvarspolitik.

| X. | Det bör finnas bättre nationell och europeisk parlamentarisk kontroll över finanspolitik och ekonomisk politik, över fattade beslut och över förvaltningsfrågor på EU-nivå. |
| --- | --- |

X.

Det bör finnas bättre nationell och europeisk parlamentarisk kontroll över finanspolitik och ekonomisk politik, över fattade beslut och över förvaltningsfrågor på EU-nivå.

| Y. | EU-domstolens beslut av den 16 maj 2017 om den blandade karaktären i handelsavtalet mellan EU och Singapore har ändrat förutsättningarna för hur de nationella parlamenten kommer att involveras i handelsavtal i framtiden. |
| --- | --- |

Y.

EU-domstolens beslut av den 16 maj 2017 om den blandade karaktären i handelsavtalet mellan EU och Singapore har ändrat förutsättningarna för hur de nationella parlamenten kommer att involveras i handelsavtal i framtiden.

| Z. | Bättre samverkan och ett förbättrat utbyte av information mellan dem som är ledamöter av Europaparlamentet respektive av andra parlament, och även mellan de nationella parlamentens tjänstemän, skulle kunna bidra till att förbättra kontrollen av EU-frågorna på nationell nivå och därmed främja en verkligt europeisk parlamentarisk och politisk kultur. |
| --- | --- |

Z.

Bättre samverkan och ett förbättrat utbyte av information mellan dem som är ledamöter av Europaparlamentet respektive av andra parlament, och även mellan de nationella parlamentens tjänstemän, skulle kunna bidra till att förbättra kontrollen av EU-frågorna på nationell nivå och därmed främja en verkligt europeisk parlamentarisk och politisk kultur.

Att granska regeringsaktiviteten i EU-frågor

| 1. | Europaparlamentet anser att genomförandet av de nationella parlamentens rättigheter och skyldigheter enligt Lissabonfördraget har stärkt de nationella parlamentens roll inom EU:s konstitutionella ramar, och därigenom skapat ökad pluralism, demokratisk legitimitet och en bättre fungerande union. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europarlamentet är medvetet om att de nationella regeringarna är demokratiskt ansvariga inför de nationella parlamenten i enlighet med artikel 10.2 i EU-fördraget och i överensstämmelse med respektive nationella konstitutionella system. Parlamentet anser att denna ansvarsskyldighet är hörnstenen i de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Parlamentet uppmuntrar de nationella parlamenten att fullt ut utöva sina EU-funktioner för att ha direkt inflytande på och kunna övervaka innehållet i EU-politiken, i synnerhet genom att utöva kontroll över sina nationella regeringar när de agerar i Europeiska rådet och rådet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella parlamenten ges tillräckligt med tid, kapacitet och den informationstillgång som behövs för att de ska kunna fullgöra sin konstitutionella uppgift att granska och därmed legitimera de nationella regeringarnas verksamhet när dessa regeringar agerar på europeisk nivå, vare sig det är i rådet eller i Europeiska rådet. Parlamentet erkänner att denna EU-funktion bör ske i fullständig överensstämmelse med medlemsstaternas konstitutionella traditioner. För att bevara och förstärka denna roll bör det befintliga utbytet av bästa praxis och samverkan mellan de nationella parlamenten stärkas och främjas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att insyn i EU-institutionernas arbetssätt och beslutsprocesser är en förutsättning för att de nationella parlamenten på ett verkningsfullt sätt ska kunna fullgöra den institutionella uppgift de tilldelas i fördragen. Parlamentet uppmanar dessutom de nationella parlamenten att till fullo använda sina respektive befogenheter för att utöva kontroll över regeringarnas agerande på EU-nivå, bland annat genom att anpassa sin interna organisation, sina tidsplaner och sin arbetsordning, så att uppgiften blir möjlig. Parlamentet föreslår också ett utbyte av bästa praxis mellan nationella parlament, regelbundna diskussioner mellan respektive ministrar och specialiserade utskott i de nationella parlamenten före och efter rådets och Europeiska rådets möten samt regelbundna möten mellan de nationella parlamentens ledamöter, kommissionsledamöter och ledamöter av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att man bör vara noga med att förhindra varje form av nationell överreglering från medlemsstaternas sida i samband med EU-lagstiftning, och att de nationella parlamenten har en nyckelroll att spela i detta avseende. Parlamentet påminner dock samtidigt om att detta inte påverkar medlemsstaternas rätt att tillämpa klausuler om bevarande av skyddsnivån, och att till exempel anta strängare social- och miljöpolitiska normer på nationell nivå. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar till ökad dialog och politisk dialog med de nationella parlamenten och erkänner att det parlamentariska deltagandet verkligen behöver förstärkas, men påminner samtidigt om att beslut måste fattas i överensstämmelse med de konstitutionella befogenheterna och med hänsyn till den tydliga avgränsningen mellan de nationella och de europeiska organens respektive beslutsbefogenheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet hävdar att det och de nationella parlamenten bör vara mer delaktiga i den europeiska planeringsterminen, och rekommenderar att budgetkalendrarna på nationell och europeisk nivå samordnas bättre genom hela processen, så att en mer effektiv användning av detta instrument uppmuntras. Parlamentet påminner dessutom om att den europeiska planeringsterminens anpassning efter de nationella parlamentens dagordningar kan bidra ytterligare till samordning av den ekonomiska politiken, men understryker samtidigt att denna anpassning inte får bortse från varje parlaments självbestämmande och specifika arbetsordning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet föreslår att det införs en nationell period för budgetdialog, under vilken de nationella parlamenten kan överlägga och bidra till den europeiska planeringsterminen genom att ge sina regeringar handlingsmandat i förbindelserna med kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att man vid det senaste plenarsammanträdet för konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens parlament (Cosac), som hölls i Tallinn, konstaterade att de flesta nationella parlament debatterar EU-frågor i plenum, antingen regelbundet eller på ad hoc-basis, och att fler plenardebatter om EU-frågor ökar unionens synlighet och ger människor möjlighet att lära sig mer om EU-agendan och de politiska partiernas ståndpunkter i de olika frågorna. |
| --- | --- |

9.

Att skapa en europeisk offentlig sfär

| 10. | Europaparlamentet noterar att en avstämning av de olika politiska ställningstagandena i medlemsstaterna skulle kunna stärka och bredda debatten över sektorsgränserna på EU-nivå. Parlamentet rekommenderar därför att de nationella parlamentens delegationer vid EU-institutionerna återspeglar den politiska mångfalden. Parlamentet betonar hur viktig principen om proportionell representation av ledamöter från olika politiska partier är i detta avseende. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att de parlamentariska majoriteternas bindande vilja kan uttryckas i de yttranden som de nationella parlamenten avger, inom eller utanför ramen för systemet för tidig varning. Parlamentet stödjer dock tanken att nationella parlamentariska minoriteter bör kunna ges möjlighet att uttrycka avvikande åsikter, vilka sedan kan införlivas i bilagor till dessa yttranden. Dessa yttranden bör avges i full överensstämmelse med proportionalitetsprincipen och i enlighet med varje parlaments arbetsordning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar med intresse att man den senaste tiden uppmanat till en rad demokratiska konvent runt om i Europa. Parlamentet anser i detta avseende att inrättande av en årlig europeisk vecka skulle göra det möjligt för Europaparlamentets och kommissionens ledamöter, särskilt vice talmän med gruppansvar, att komma till alla nationella parlament för att diskutera och förklara den europeiska agendan tillsammans med dessa parlaments ledamöter och företrädare för det civila samhället. Parlamentet föreslår en översyn av sin arbetsordning så att initiativet kan stödjas, och uppmuntrar de nationella parlamenten att göra detsamma. Parlamentet anser vidare att möten mellan nationella och europeiska politiska grupper inom ramen för EU:s interparlamentariska samarbete skulle kunna ge mervärde i form av en autentisk europeisk politisk debatt. |
| --- | --- |

12.

Att stödja en reform av systemet för tidig varning

| 13. | Europaparlamentet understryker att systemet för tidig varning sällan har utnyttjats sedan Lissabonfördraget trädde i kraft, och anser att det skulle kunna förändras inom nuvarande konstitutionella ramverk. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att exempel som att förfarandet med gult kort sattes igång mot kommissionens förslag om en översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare 2016 visar att systemet för tidig varning är operativt. Parlamentet understryker att den begränsade användningen av förfarandet med gult kort skulle kunna indikera att subsidiaritetsprincipen på det hela taget respekteras inom EU. Parlamentet anser därför att de förfarandemässiga bristerna i systemet för tidig varning inte bör ses som ett slutgiltigt bevis för underlåtenhet att respektera subsidiaritetsprincipen. Parlamentet påminner dessutom om att de nationella parlamenten kan ingripa och behandla frågan om huruvida subsidiaritetsprincipen respekteras redan innan kommissionen lägger fram ett lagstiftningsförslag i form av grön- och vitböcker eller före den årliga presentationen av kommissionens arbetsprogram. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen i samband med varje nytt lagstiftningsinitiativ är skyldig att undersöka om EU har rätt att vidta åtgärder och huruvida åtgärderna är motiverade. Parlamentet understryker dessutom att tidigare erfarenheter visat att det ibland är svårt och problematiskt att dra en linje mellan den politiska dimensionen av subsidiaritetsprincipen och den rättsliga dimensionen av proportionalitetsprincipen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i sina svar på motiverade yttranden som avgetts inom eller utanför ramen för systemet för tidig varning även ta upp proportionaliteten, och, i förekommande fall, bemöta varje form av invändningar gällande föreslagna politiska alternativ, utöver sin tolkning av subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är medvetet om att nationella parlament begärt en förlängning av den period på åtta veckor som de har på sig för att lämna ett motiverat yttrande i enlighet med artikel 3 i protokoll nr 1. Parlamentet understryker dock att en sådan förlängning inte medges i nuvarande fördragsramar. Parlamentet anser därför att kommissionen bör införa en teknisk anmälningsperiod inom systemet för tidig varning, för att ge ytterligare tid mellan det datum då ett förslag till lagstiftningsakt tekniskt tas emot av de nationella parlamenten och det datum då tidsfristen på åtta veckor börjar löpa. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att andra praktiska arrangemang för att få subsidiaritetskontrollen att fungera infördes av kommissionen 2009. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar den begäran som gjorts av vissa nationella parlament om förlängning av den period på åtta veckor under vilken de kan lämna ett motiverat yttrande, enligt artikel 6 i protokoll nr 2. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet föreslår, i linje med den politiska dialog som kommissionen inledde 2016, att man fullt ut ska utnyttja det system varigenom nationella parlament kan lämna konstruktiva förslag till kommissionen i syfte att positivt påverka den europeiska debatten och kommissionens initiativrätt. Parlamentet föreslår i detta hänseende att kommissionen skulle kunna ha möjlighet att antingen införliva sådana förslag eller att utfärda ett formellt svar där den understryker sina skäl till att inte acceptera förslagen. Parlamentet påpekar att ett sådant förfarande inte kan bestå av en initiativrätt, eller en rätt att upphäva eller ändra lagstiftning, eftersom det i så fall skulle undergräva ”unionsmetoden” och befogenhetsfördelningen mellan den nationella nivån och EU-nivån och därmed strida mot fördragen. Om det i framtiden skulle göras en översyn av fördragen rekommenderar parlamentet att rätten att ta initiativ till lagstiftning tilldelas Europaparlamentet, i dess egenskap av direkt företrädare för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

18.

Att tillämpa rätten till information

| 19. | Europaparlamentet bekräftar att artikel 12 i EU-fördraget och protokoll nr 1 ger de nationella parlamenten rätt att erhålla information direkt från EU-institutionerna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att de nationella parlamenten bättre skulle kunna hantera den information som sänds till dem, antingen genom systemet för tidig varning eller genom sin rätt till information, om Ipex-plattformen gavs status som en agora, eller ett forum, för en informell fortlöpande dialog dels mellan nationella parlament, dels mellan de nationella parlamenten och EU:s institutioner. Parlamentet föresätter sig därför att främja användningen av plattformen för att förstärka den politiska dialogen, och rekommenderar att de nationella parlamenten använder Ipex-plattformen i tid, så att den nationella granskningsmekanismen startar tidigt. Parlamentet rekommenderar att man använder Ipex som en kanal för det systematiska informationsutbytet och den tidiga signaleringen om subsidiaritetsproblem. Parlamentet ser möjligheten att utveckla Ipex som den viktigaste kanalen för kommunikation och överföring av relevanta dokument från EU-institutionerna till de nationella parlamenten och vice versa, och åtar sig i detta sammanhang att erbjuda hjälp till administrationen inom de nationella parlamenten om hur arbetet med plattformen går till. Parlamentet uppmuntrar dessutom till fler utbyten mellan institutionernas och de politiska gruppernas tjänstemän inom Europaparlamentets och de nationella parlamentens förvaltningar. |
| --- | --- |

20.

Att skapa bättre interinstitutionellt samarbete

| 21. | Europaparlamentet noterar det befintliga samarbetet mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten i Cosac, i den interparlamentariska konferensen om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och inom ramen för artikel 13 i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen. Parlamentet betonar att detta samarbete bör utvecklas på grundval av principerna om samförstånd, informationsdelning och samråd, för att de nationella parlamenten ska kunna utöva kontroll över respektive regering och förvaltning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet upprepar att den nuvarande ramen för förbindelserna mellan unionen och de nationella parlamenten skulle kunna förenklas och harmoniseras för att bli mer effektiv och ändamålsenlig. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en översyn av samarbetet mellan unionen och dess nationella parlament på befintliga plattformar och forum, i syfte att stärka dessa förbindelser och anpassa dem till de aktuella behoven. Parlamentet insisterar emellertid på en tydlig avgränsning av de nationella parlamentens och Europaparlamentets respektive beslutsbefogenheter, så att de förstnämnda utövar sin europeiska funktion på grundval av sina nationella författningar, i synnerhet genom att utöva kontroll över medlemmarna av de nationella regeringarna när de agerar som medlemmar i Europeiska rådet och rådet, vilket är den nivå där de har bäst förutsättningar för att granska lagstiftningsprocessen i EU. Parlamentet avvisar därför inrättande av gemensamma parlamentariska beslutsfattande organ, av skäl som har att göra med insyn, ansvarsskyldighet och handlingsförmåga. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att en förstärkning av den politiska och tekniska dialogen mellan parlamentsutskotten, både på nationell nivå och på EU-nivå, skulle vara ett mycket produktivt steg mot fullt interparlamentariskt samarbete. Parlamentet överväger möjligheten att anslå ytterligare medel för att uppnå detta mål och att använda videokonferenser när så är möjligt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av de interparlamentariska utskottssammanträden som fastställs i artiklarna 9 och 10 i protokoll nr 1. Parlamentet menar att ett bättre samarbete mellan institutionerna skulle kunna uppnås om de interparlamentariska utskottssammanträdena värderades högre av Europaparlamentets och de nationella parlamentens ledamöter, och om förberedelserna av mötena gjordes i mer nära samarbete. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar att de nationella parlamenten involveras fullt ut i den fortlöpande utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet anser att en sådan involvering bör främjas i nära samarbete med Europaparlamentet och med full respekt för de nationella konstitutionernas bestämmelser om säkerhets- och försvarspolitik, bland annat genom gemensamma interparlamentariska sammanträden mellan företrädare för de nationella parlamenten och ledamöter av Europaparlamentet och via politisk dialog mellan ett fullfjädrat utskott för säkerhet och försvar i Europaparlamentet och motsvarande nationella parlamentsutskott. Parlamentet noterar vilka möjligheter detta ger neutrala EU-medlemsstater att utöva konstruktiv granskning på det här området. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att en stärkt politisk dialog och lagstiftningsdialog mellan och med de nationella parlamenten skulle främja uppfyllande av de mål som anges i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EGT C 200, 30.6.1997, s. 153.

(2)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 322.

(3)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 94.

(4)  EUT C 443, 22.12.2017, s. 40.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0049.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0050.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0048.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2017)0421.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/128 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/128

---

P8_TA(2018)0187

Årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2017/2191(INI))

(2019/C 390/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 39, 42, 101–109 och 174, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 39, 42, 101–109 och 174,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 31 maj 2017 om konkurrenspolitiken 2016 (COM(2017)0285) och arbetsdokumentet från kommissionen av samma datum som följedokument (SWD(2017)0175), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 31 maj 2017 om konkurrenspolitiken 2016 (COM(2017)0285) och arbetsdokumentet från kommissionen av samma datum som följedokument (SWD(2017)0175),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (1),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 9 juli 2014Effektivare kontroll av företagskoncentrationer i EU (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 9 juli 2014Effektivare kontroll av företagskoncentrationer i EU (COM(2014)0449),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) 2017/1084 av den 14 juni 2017 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 vad gäller stöd till hamn- och flygplatsinfrastruktur, vad gäller tröskelvärden för anmälan av stöd till kultur och bevarande av kulturarvet och stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur samt vad gäller stödordningar för regionalt driftsstöd i de yttersta randområdena och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 vad gäller beräkningen av stödberättigande kostnader (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) 2017/1084 av den 14 juni 2017 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 vad gäller stöd till hamn- och flygplatsinfrastruktur, vad gäller tröskelvärden för anmälan av stöd till kultur och bevarande av kulturarvet och stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur samt vad gäller stödordningar för regionalt driftsstöd i de yttersta randområdena och om ändring av förordning (EU) nr 702/2014 vad gäller beräkningen av stödberättigande kostnader (2),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (COM(2017)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (COM(2017)0142),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd av den 19 juli 2016 som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd av den 19 juli 2016 som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014 om EU:s samarbetsavtal om konkurrenspolitikens tillämpning – vägen framåt (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014 om EU:s samarbetsavtal om konkurrenspolitikens tillämpning – vägen framåt (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 februari 2016 om öars särskilda situation (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 februari 2016 om öars särskilda situation (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om grönboken om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om grönboken om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (7), och till sina resolutioner under tidigare år om ämnet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (7), och till sina resolutioner under tidigare år om ämnet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2017 om handlingsplanen för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2017 om handlingsplanen för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (8),

| — | med beaktande av kommissionens relevanta regler, riktlinjer, resolutioner, meddelanden och dokument om konkurrens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens relevanta regler, riktlinjer, resolutioner, meddelanden och dokument om konkurrens,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om 2016 års rapport om konkurrenspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om 2016 års rapport om konkurrenspolitiken,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (9),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0049/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0049/2018).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport av den 31 maj 2017 om konkurrenspolitiken 2016 som visar att i en situation med sund konkurrens är investeringar och innovation avgörande för Europas framtid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens och de nationella behöriga myndigheternas oberoende i deras uppdrag att utforma och effektivt tillämpa EU:s konkurrensregler till nytta för EU:s medborgare och företag med verksamhet inom EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar och fortsätter att uppmuntra kommissionens insatser för att upprätthålla regelbunden kontakt med ledamöterna i Europaparlamentets behöriga utskott och dess arbetsgrupp om konkurrenspolitiken, förutom den strukturerade dialogen med kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens, Margrethe Vestager. Parlamentet är övertygat om att kommissionens årsrapport om konkurrenspolitiken är ett viktigt arbete när det gäller demokratisk kontroll, och välkomnar kommissionens återkopplingar på alla de specifika begäranden som antagits av parlamentet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det regelbundet sker ett informationsutbyte och diskussioner med parlamentet om utarbetandet och genomförandet av EU:s lagstiftning, internationella avtal och andra icke-bindande bestämmelser som rör konkurrenspolitiken, vilket föreskrivs i det internationella avtalet (IIA) mellan kommissionen och parlamentet. Parlamentet konstaterar att detta inte sker tillfredsställande bland annat i överläggningarna om ett avtal mellan EU och Kanada om informationsutbyte i konkurrensförfaranden. Parlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt ratificera avtalet mellan EU och Kanada. Parlamentet avser att främja regelbundna diskussioner i det ansvariga utskottet med Europeiska konkurrensnätverket (ECN) och de nationella behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av lagstiftning som är kopplad till fullbordandet av den inre marknaden, särskilt inom energisektorn (inbegripet egenförbrukning) och transportsektorn, den digitala marknaden, finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag, i syfte att förbättra tillämpningen av EU:s konkurrensregler och undvika inkonsekvent tillämpning av denna lagstiftning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att statligt stöd kan vara ett oundgängligt verktyg för att säkerställa den infrastruktur och de leveranser som krävs för både energi- och transportsektorn, framför allt i Europa, där en övergång till renare och klimatvänligare energiförsörjnings- och transportsystem håller på att ske. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att statligt stöd kan vara nödvändigt för att säkerställa tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, såsom energi, transport och telekommunikation. Parlamentet framhåller att statliga ingripanden ofta är det bästa politiska verktyget för att leverera sådana tjänster som är av avgörande betydelse för att stödja isolerade, avlägsna eller perifera regioner och öar inom unionen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att garantera en konkurrens som säkerställer möjligheten till gränsöverskridande förvärv på den inomeuropeiska marknaden för finansiella tjänster, inbegripet försäkringar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att anslutningsmöjligheter för perifera regioner och öar är av största vikt för att man ska kunna bevara och utveckla ekonomiska och sociala initiativ på en acceptabel nivå genom att upprätthålla viktiga affärskontakter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att tillgång till kontanter från bankautomater är en samhällsviktig tjänst som bör tillhandahållas utan några diskriminerande, konkurrensbegränsande eller orättvisa metoder och som därför inte får vara föremål för orimliga kostnader. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar insatserna från GD Konkurrens för att fortsätta bygga upp en stabil och balanserad arbetsstyrka under 2016. Parlamentet välkomnar dessutom den förbättrade förvaltningen av personalresurserna vid GD Konkurrens och det faktum att personalomsättningen sjönk till sin lägsta nivå sedan mätningarna började (från 13,9 % under 2015 till 10,8 % under 2016 (10)). Parlamentet uppmanar kommissionen att omfördela tillräckliga finansiella och mänskliga resurser till GD Konkurrens och att säkerställa stabila finanser för modernisering av direktoratets elektroniska och informationstekniska verktyg, så att den ökade arbetsbördan och den tekniska utvecklingen kan hanteras. Parlamentet begär på nytt en strikt åtskillnad mellan de avdelningar som utarbetar riktlinjer och de avdelningar som ansvarar för att tillämpa dem. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som GD Konkurrens har gjort när det gäller lika möjligheter, bland annat att 36 % av cheferna på mellannivå är kvinnor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar återigen att korruption inom offentlig upphandling får allvarliga marknadssnedvridande effekter på den europeiska konkurrenskraften. Parlamentet upprepar att offentlig upphandling är en av de statliga verksamheter som är mest utsatt för korruption. Parlamentet betonar att EU-finansierade upphandlingar i en del medlemsstater löper högre risk att utsättas för korruption än nationellt finansierade upphandlingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att anstränga sig för att förhindra missbruk av EU-medel och stimulera ansvarsskyldighet inom offentliga upphandlingar. Parlamentet välkomnar även inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att EU:s regler inte föreskriver tidsramar för antitrustutredningar, vilket innebär att beslut ibland fattas för sent, efter det att konkurrenterna har varit tvungna att lämna marknaden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utfärda vägledande riktlinjer för att förkorta antitrustutredningarna och förfarandena för missbruk av en dominerande ställning, i syfte att undvika osäkerhet och alltför tunga bördor för företag och skapa ett konkurrensklimat som är gynnsamt för konsumenterna. Parlamentet uppmärksammar att mer flexibla tidsramar endast bör tillåtas i komplexa fall där utredningar utökas till att omfatta andra företag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att den hastighet med vilka utredningarna genomförs visserligen måste vägas mot behovet av att på ett adekvat sätt skydda rätten till försvar och kvaliteten på utredningarna, men att vägledande tidsramar kan hjälpa antitrustmyndigheterna att använda sina resurser effektivare. Parlamentet noterar att kommissionen och berörda aktörer skulle kunna öka användningen av förenklade antitrustförfaranden och förbättrad tillgång till alla relevanta handlingar för att snabba på stora antitrustutredningar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att de flesta beslut som rör antitrustfrågor fattas på nationell nivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att övervaka konkurrenspolitikens oberoende och övergripande samstämdhet och dess tillämpning inom den inre marknaden, med stöd av Europeiska konkurrensnätverket (ECN), samtidigt som hänsyn tas till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet betonar att de nationella konkurrensmyndigheternas oberoende är ytterst viktigt och välkomnar därför kommissionens förslag om ECN+ som syftar till att stärka kapaciteten hos de nationella konkurrensmyndigheterna att effektivare kontrollera efterlevnaden av EU:s konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör kontrollera att de nationella konkurrensmyndigheterna, för att de ska kunna utföra sitt arbete helt oberoende, har tillräckliga resurser i form av finansiella, personella och tekniska resurser, och att val eller utnämning av styrelseledamöter och den högsta ledningen är transparent och inte står under politiskt inflytande. Parlamentet betonar att de nationella konkurrensmyndigheternas oberoende, även ur ett budgetperspektiv, är nödvändigt för att säkerställa en effektiv tillämpning av EU:s konkurrenslagstiftning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella konkurrensmyndigheterna offentliggör årsrapporter som innehåller statistik och en sammanfattning av deras verksamhet och uppmanar kommissionen att överlämna en årlig rapport till parlamentet om dessa viktiga frågor. Parlamentet anser att de nationella konkurrensmyndigheterna måste ha infört förfaranden för att se till att deras anställda och styrelseledamöter, under en rimlig tidsperiod efter att ha lämnat sina tjänster, avstår från sysselsättningar som kan ge upphov till en intressekonflikt i samband med specifika fall som de arbetat med vid den nationella konkurrensmyndigheten. Parlamentet betonar vikten av ECN, som erbjuder en plattform för regelbundna diskussioner mellan kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna i syfte att säkerställa en effektiv och enhetlig tillämpning av konkurrensreglerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn de nationella konkurrensmyndigheternas synpunkter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att det skulle kunna vara till hjälp med en undersökning av företagens medvetenhet om och förståelse för EU:s konkurrensregler och EU:s statsstödsregler, framför allt bland små och medelstora företag, för att stärka efterlevnaden av EU:s konkurrensregler och att denna undersökning samtidigt skulle kunna ge nyttig vägledning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att tillfälliga åtgärder just inom den digitala ekonomin kan vara viktiga för att säkerställa att överträdelser under en pågående utredning inte allvarligt och oåterkalleligt skadar konkurrensen. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alla tillgängliga alternativ för att antingen påskynda förfaranden hos konkurrensmyndigheter vid tillämpning av artiklarna 101 och 102 eller att förenkla antagandet av tillfälliga åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en undersökning i detta sammanhang och lägga fram resultaten av denna samt ett lagstiftningsförslag till parlamentet och rådet, om så krävs. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med en möjlig reform av koncentrationsförordningen noga kontrollera huruvida aktuell bedömningspraxis tar tillräcklig hänsyn till specifika förhållanden på de digitala marknaderna. Parlamentet anser att kriterierna för bedömning av företagskoncentrationer inom den digitala ekonomin eventuellt skulle behöva anpassas. Parlamentet framhåller dessutom att de nationella konkurrensmyndigheternas oberoende ställning bör säkerställas inte bara vid tillämpning av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget, utan även i efterlevnaden av reglerna för europeisk kontroll av företagskoncentrationen. Parlamentet betonar därför att det krävs likvärdiga regler på EU-nivå inom detta område. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ihållande insatser för att klargöra de olika aspekterna av definitionen av statligt stöd, vilket framgår av kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, vilket utgör en viktig byggsten i initiativet för modernisering av statligt stöd. Parlamentet noterar i synnerhet kommissionens insatser för att förtydliga begreppen ”företag” och ”ekonomisk verksamhet”. Parlamentet noterar dock att det fortfarande är svårt, särskilt på området sociala frågor, att dra gränsen mellan ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet. Parlamentet understryker vidare att det är EU-domstolens uppgift att säkerställa att fördraget tolkas korrekt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet upprepar att en sund skattekonkurrens är viktig för den inre marknadens integritet och att alla marknadsaktörer, inbegripet digitala företag, bör betala sin rättmätiga andel av skatterna där deras vinster uppstår och konkurrera på lika villkor. Parlamentet välkomnar kommissionens ingående undersökning i detta avseende och betonar att bekämpning av skattebedrägeri och aggressiv skatteplanering är nödvändigt för att säkerställa lika spelregler på hela den inre marknaden och konsolidera sunda offentliga budgetar. Parlamentet betonar att statsstödsreglerna också gäller för skattebefrielse och att det är viktigt att eliminera snedvridande konkurrensbegränsande praxis såsom selektiva skatteförmåner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att kommissionen har tillgång till alla relevanta uppgifter som utbyts mellan de nationella skattemyndigheterna så att den kan bedöma huruvida deras skattebeslut och skattearrangemang är förenliga med EU:s konkurrensregler. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att konkurrensmyndigheterna underlåtit att vidta åtgärder mot retroaktivt undanröjande av stödprogram till förnybar energi. Parlamentet understryker att denna brist på åtgärder ytterligare har snedvridit konkurrensen, eftersom internationella investerare har kunnat få ersättning medan lokala investerare inte har det. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda de snedvridande effekterna av befintliga kapacitetsbetalningar och betalningar för kärnenergimoratorier på elmarknaderna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet vill att statsstödsriktlinjer för beskattning ska ses över för att fånga upp andra fall av illojal konkurrens än skattebeslut och internprissättning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker behovet av en enkel och transparent skattepolitik och skattelagstiftning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar helhjärtat kommissionens beslut mot olagliga skattefördelar som beviljats Amazon och dess tidigare banbrytande beslut om olagliga selektiva skatteförmåner, och betonar att det är mycket viktigt att det olagliga stödet återvinns snabbt. Parlamentet konstaterar att Luxemburg tillkännagivit sin avsikt att överklaga Amazon-beslutet, precis som Irland gjorde för Apple-målet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka situationen i alla medlemsstater och att fatta beslut mot allt olagligt stöd i alla jämförbara fall för att garantera lika behandling och återupprätta lika spelregler. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker behovet av att digitala företag beskattas på grundval av deras faktiska verksamhet i medlemsstaterna genom att fånga upp omsättning som genereras genom digitala plattformar, och på så sätt undvika konkurrensnackdelar för de företag som bedriver verksamhet genom permanent fysisk närvaro. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att den sunda konkurrensen på den inre marknaden kan kringskäras av skatteplanering, eftersom nya aktörer och små och medelstora företag som bedriver verksamhet i ett och samma land missgynnas jämfört med multinationella företag som kan förflytta vinster eller genomföra andra former av aggressiv skatteplanering genom olika beslut och instrument som enbart är tillgängliga för dem. Parlamentet noterar oroat att de lägre skatteförpliktelser som blir resultatet av detta gör att de får en högre vinst efter skatt och skapar ojämlika spelregler med de konkurrenter på den inre marknaden som inte kan tillgripa aggressiv skatteplanering och faktiskt behåller kopplingen mellan den plats där de genererar vinsten och där den beskattas. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen inleda förhandlingar med alla stater och territorier som har gott tillträde till den gemensamma marknaden och saknar effektiva statsstödskontroller mot illojal skattekonkurrens. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet noterar möjligheten att använda offentliga medel för att rädda banker som är viktiga i den egna regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara på vilka villkor det är möjligt, i synnerhet med avseende på EU:s statsstöds- och skuldnedskrivningsregler. Parlamentet anser att den nuvarande rättsliga ramen är oklar och uppmanar kommissionen att förbättra den. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att enligt direktivet om insättningsgarantisystem bör användningen av insättningsgarantisystem för att förhindra att ett kreditinstitut går omkull ske inom en tydligt definierad ram och i alla händelser uppfylla reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år på nytt kontrollera huruvida kraven för tillämpning av artikel 107.3 b i EUF-fördraget fortsatt efterlevs inom finanssektorn. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att finanskrisen har lett till att koncentrationen i banksektorn har ökat och att den i vissa fall uppmuntrats av europeiska och nationella tillsynsmyndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka detta fenomen och utföra en landsvis studie på europeisk nivå för att undersöka dess effekter på konkurrensen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionsledamot Vestagers utfästelser i den strukturerade dialogen med utskottet för ekonomi och valutafrågor den 21 november 2017 att begrunda den möjliga snedvridningen av konkurrensen till följd av Europeiska centralbankens program för köp av värdepapper från företagssektorn och att återkomma med ett kvalitativt svar. Parlamentet betonar i detta hänseende att begreppet selektivitet i statligt stöd är ett viktigt kriterium som måste utredas noggrant. Parlamentet framhåller vidare artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen som innehåller den så kallade principen om lojalitet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka verksamheten inom banksektorn för privatpersoner och mindre företag för att upptäcka överträdelser av antitrustregler och kartellverksamhet samt att ha ett nära samarbete med nationella konkurrensmyndigheter för att verkställa EU:s antitrustregler. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att det är en prioritering att säkerställa att reglerna om statligt stöd uppfylls strikt och opartiskt i hanteringen av framtida bankkriser, så att skattebetalarna skyddas mot bördan av bankräddningar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet stöder resultatet i kommissionens undersökning av sektorn för e-handel att gränsöverskridande e-handel kan bidra till ytterligare integrering av den inre marknaden, medföra konkurrensfördelar för företag och innebära ökade valmöjligheter för konsumenterna, men att geoblockeringsåtgärder utgör ett betydande hinder för detta. Parlamentet upprepar att detta kan visa sig stå i strid med artikel 101 under vissa omständigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att inrikta sig på efterlevnaden av EU-konkurrensregler som antingen etablerades eller blev för omfattande till följd av den digitala ekonomins utveckling och ökande betydelse. Parlamentet välkomnar också kommissionens avsikt att bredda dialogen med de nationella konkurrensmyndigheterna i syfte att säkerställa en konsekvent tillämpning av EU:s konkurrensregler i samband med e-handelspraxis. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar den europeiska chefsförhandlaren för brexit att i samarbete med kommissionsledamot Vestager så snart som möjligt inleda en rättvis och transparent diskussion om EU:s och Förenade kungarikets framtida förbindelser i fråga om konkurrens. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att ingen av de pågående utredningar (11) av potentiella överträdelser av EU:s konkurrenslagstiftning från Förenade kungarikets sida eller från företag som är etablerade i Förenade kungariket bör hotas av tidsplanen för brexit och att alla slutliga beslut som antas av kommissionen efter den 29 mars 2019 fortfarande bör vara bindande. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande om invändningar och dess preliminära slutsats att Google har missbrukat sin dominerande ställning som sökmotor genom att ge en olaglig fördel till en annan av sina egna produkter: sin prisjämförelsetjänst. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att Google genomför denna korrigerande åtgärd effektivt och skyndsamt så att ytterligare missbruk av en dominerande ställning förhindras. Parlamentet betonar att kommissionen måste göra en grundlig analys och kontrollera hur Googles förslag skulle fungera i praktiken i syfte att återställa de lika spelregler som krävs för att konkurrens och innovation ska blomstra. Parlamentet konstaterar att utan en genomgripande strukturell åtskillnad mellan företagets allmänna och specialiserade söktjänster skulle en auktionsbaserad metod kanske inte leda till lika behandling. Parlamentet uppmanar kommissionen och Googles vd att delta i en gemensam utfrågning med utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd. Parlamentet anser att alla företag, även inom den digitala sektorn, bör ha ett nära samarbete med parlamentet, inte minst genom att närvara vid offentliga utfrågningar. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta ambitiösare åtgärder för att undanröja illegitima hinder för online-konkurrens i syfte att säkerställa hinderfri online-handel för EU-konsumenter som köper från säljare som är baserade i en annan medlemsstat samtidigt som inga nya hinder skapas på grund av befintliga olikheter i konsumentlagstiftningen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant genomföra och så snabbt som möjligt slutföra alla andra pågående antitrustutredningar, såsom Android, AdSense och utredningar inom resesektorn och för lokala sökningar, där Google påstås missbruka sin dominerande ställning på bekostnad av befintliga och potentiella konkurrenter, som har förhindrats att komma in och utvecklas på detta område. Parlamentet betonar att kommissionen måste vara väl förberedd och utrustad för det första ”big data”-fallet, vilket motsvarar omkring 5,2 terabyte data. Parlamentet betonar i detta sammanhang att stora teknikföretags användning av personuppgifter saknar motstycke, och konsumenterna är ofta inte medvetna eller har inte informerats om i vilken utsträckning deras personuppgifter används, till exempel för profilering eller riktad reklam. Parlamentet anser att digitala företag skulle kunna utgöra en särskild utmaning för konkurrensmyndigheterna, framför allt när det gäller algoritmer, artificiell intelligens eller värdet av data. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla policy- och tillsynsinstrument för att hantera uppkomsten av digitala ekonomier, och se till att den har en egen full stab av ingenjörer med hög teknisk kompetens och specialister i spjutspetsteknik för att följa och vidta åtgärder mot konkurrensbegränsande situationer i den digitala ekonomin och plattformsekonomin. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker vikten av pågående utredningar inom läkemedelssektorn, med tanke på de allt fler beläggen för snedvridning av marknaden, bland annat mängdrestriktioner, manipulerade priser och hinder för tillgång till generiska läkemedel. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens faktablad av den 6 oktober 2017 där det bekräftas att oanmälda inspektioner utförs avseende tillgången till uppgifter om bankkonton och konkurrerande tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att vara vaksam i denna fråga, särskilt när de tekniska tillsynsstandarderna för stark kundautentisering och säker kommunikation träder i kraft. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens undersökning om lastbilskartellen och dess slutsatser. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga statsstödsreglerna för europeiska och icke-europeiska flygbolag i syfte att upprätta lika spelregler mellan de verksamheter som är inriktade mot marknaderna inom och utanför Europa. Parlamentet anser att omstruktureringsstöd under vissa omständigheter skulle kunna vara snedvridande. Parlamentet anser att samma konkurrensregler bör tillämpas på alla flygbolag när de flyger till och från EU och på både nationella bolag och lågprisbolag, samtidigt som man tar hänsyn till situationen för flygbolag vars verksamhet inte har någon betydande inverkan på marknaden. Parlamentet konstaterar att kommissionen godkände Lufthansas förvärv av Air Berlin dotterbolag LGW, förutsatt att vissa åtaganden för att undvika snedvridning av konkurrensen uppfylldes. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka situationen på medellång sikt och att ta itu med alla konkurrensbegränsande metoder inom luftfartsbranschen som undergräver konsumentskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka den förhärskande ställning som lågprisbolag ofta utövar på olika flygsträckor i Europa och prismönstret för dessa sträckor. Parlamentet noterar att en sådan ställning ofta uppnås genom aggressivt eller till och med rovlystet marknadsbeteende som slår ut konkurrensen och i slutändan blir till en börda för konsumenterna i form av högre priser och avgifter. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga undersöka alla sammanslagningar av flygbolag i enlighet med EU:s förfarande för koncentrationskontroll, bland annat hur dessa uppgörelser påverkar konkurrensen på marknaden och deras potentiella skada för konsumenterna, framför allt i form av högre priser och begränsad direkt åtkomst till destinationer. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fullborda genomförandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet, att säkerställa fullständig transparens för penningflöden mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag och se till att alla medlemsstater har en stark och oberoende nationell tillsynsmyndighet för antitrustfrågor. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet är oroat över de konkurrensbegränsande effekterna av gemensamt ägarskap genom stora institutionella investerare. Parlamentet anser att det faktum att dessa investerare har en betydande andel aktier i direkta konkurrenter inom samma sektor, exempelvis bland flygbolag, skapar ett halv-oligopol som får negativa följder för konsumenterna och ekonomin i sin helhet genom att konkurrensen begränsas. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att hantera möjliga konkurrensbegränsande effekter av gemensamt ägarskap. Parlamentet uppmanar även kommissionen att utreda gemensamt ägarskap och utarbeta en rapport om effekterna av gemensamt ägarskap på EU:s marknader, särskilt för priser och innovation, och lägga fram denna för parlamentet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar översynen av förordning (EG) nr 868/2004 som handlar om att säkra sund konkurrens, säkerställa ömsesidighet och eliminera illojala affärsmetoder, inklusive påstått statligt stöd till flygbolag från vissa tredjeländer, och ta itu med regleringsfrågor, såsom arbetsvillkor och miljöfrågor. Parlamentet håller med kommissionen om att det bästa tillvägagångssättet vore att anta ett nytt omfattande och effektivt rättsinstrument för att få bukt med snedvridningar av marknaden för internationell transport, uppmuntra Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) att verka för konkurrens mellan regionala flygbolag och skapa sund konkurrens på grundval av luftfartsavtal. Parlamentet anser att transparens i regeln om sund konkurrens är en grundläggande faktor för att säkerställa lika spelregler. Parlamentet anser att denna förordning eller andra lämpliga lagstiftningsinstrument bör förhindra konkurrensbegränsande beteende inom biljettdistribution, exempelvis att vissa flygbolag inför tilläggsavgifter eller begränsar tillgången till information för dem som använder andra bokningssätt än deras egna. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet upprepar att luftfarten bidrar väsentligt till anslutningsmöjligheterna i EU, både mellan medlemsstaterna sinsemellan och med tredjeländer, spelar en avgörande roll för EU:s integration och konkurrenskraft, och ger ett viktigt bidrag till ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Parlamentet noterar att EU:s övergripande anslutningsmöjligheter i stor utsträckning beror på den lufttrafik som EU-flygbolag bedriver. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förenkling av reglerna för offentliga investeringar i hamnar och flygplatser, kultur och de yttersta randområdena. Parlamentet betonar att alla flygplatser som finansieras genom EU:s budget eller Europeiska investeringsbanken, dock med beaktande av behov av anslutningsmöjligheter i de yttersta randområdena och perifera regioner och i linje med kommissionens aktuella riktlinjer, bör grundas på en positiv kostnadsnyttoanalys och den operativa och ekonomiska bärkraften på medellång och lång sikt så att finansiering av spökflygplatser i Europa kan undvikas. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar vikten av att garantera transparent och neutral flyginformation, säkerställa lika spelregler på marknaden och ytterst skydda EU-konsumenternas möjligheter att göra väl underbyggda val. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att respektera dessa principer i samband med översynen av uppförandekoden för datoriserade bokningssystem och lufttrafikförordningen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa sund konkurrens inom transportsektorn i syfte att fullborda den inre marknaden, och därvid ta hänsyn tagen till allmänintresset och miljön och säkra öars och perifera regioners anslutningsmöjligheter. Kommissionen uppmanas att övervaka offentliga nätverk av hamnar och flygplatser som förvaltas genom monopol. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att i globaliseringens tidevarv är internationellt samarbete absolut nödvändigt för en effektiv tillämpning av de konkurrensrättsliga principerna. Parlamentet stöder i detta sammanhang att kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheter ständigt engagerar sig i multilaterala forum som t.ex. det internationella konkurrensnätverket, konkurrenskommittén inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Världsbanken och FN:s konferens om handel och utveckling (UNCTAD). Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera konkurrensavsnitt i internationella handels- och investeringsavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att främja konvergens av konkurrenspolitiska verktyg och metoder, bland annat genom bilateralt samarbete med tredjeländer, i linje med den andra generationens samarbetsavtal från 2013 mellan EU och Schweiz. Parlamentet välkomnar att kommissionen och Kina har inlett en dialog om kontroll av statligt stöd och följer noga Kinas antagande av ett översynssystem för sund konkurrens, som har utformats för att se till att statliga åtgärder inte får negativ effekt på marknadstillträde, marknadsutträde eller den fria rörligheten för varor. Parlamentet upprepar sin begäran att kommissionsledamot Vestager på ett effektivt sätt ser till att kommissionen informerar och regelbundet uppdaterar parlamentets behöriga utskott om sin externa verksamhet inom konkurrenspolitiken. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar att en fungerande konkurrens på den europeiska inre marknaden framför allt gynnar konsumenterna. Parlamentet anser att en strikt och opartisk tillämpning av konkurrenspolitiken kan utgöra ett betydande bidrag till viktiga politiska prioriteringar, såsom en fördjupad och mer rättvis inre marknad, en sammankopplad digital inre marknad och en integrerad och klimatvänlig energiunion. Parlamentet upprepar att traditionella konkurrenspolitiska marknadsmodeller kanske inte alltid är lämpliga för den digitala marknaden, såsom plattformsbaserade affärsmodeller eller flersidiga marknader. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet påpekar att en enda uppsättning regler för att beräkna bolagsskattebasen skulle kunna eliminera illojal skattekonkurrens såsom skatteavtal som ingås mellan vissa multinationella företag och medlemsstater. Parlamentet noterar de pågående förhandlingarna om den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen (CCCTB). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet noterar vikten av ett gynnsamt regelverk för flygplatser så att de kan locka till sig och mobilisera privata investeringar. Parlamentet anser att kommissionens utvärdering av direktivet om flygplatsavgifter, i kombination med effektiva samråd med flygbolag/flygplatser, bör bidra till klargörandet om huruvida de gällande bestämmelserna utgör ett effektivt verktyg för att främja konkurrensen och stärka de europeiska konsumenternas intressen, eller om det behövs en reform. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar att den spanska regeringen är beredd att omförhandla luftfartsavtalet mellan Spanien och Ryssland, vilket skulle möjliggöra flygningar mellan Barcelona och Tokyo. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer för att säkerställa sund konkurrens. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta och ta itu med de potentiella effekter av brexit för konkurrensen inom luftfartssektorn, framför allt där Förenade kungarikets medlemskap i det gemensamma europeiska luftrummet (ECAA-avtalet) skulle påverkas och inskränka tillträdet till och från alla EU-destinationer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att det för att man ska kunna garantera lika spelregler för företag på den inre marknaden krävs insatser för att beslutsamt bekämpa social dumpning. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utreda de långsiktiga effekterna av de avbrutna diskussionerna om framtida lagstiftning i enlighet med EU:s luftfartsstrategi. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inlett en konsekvensanalys och ett offentligt samråd beträffande livsmedelsförsörjningskedjan. Parlamentet påminner om att man redan har uppmanat kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna att reagera på den oro som både leden ”uppströms” i livsmedelskedjan och distributörer och konsumenter känner inför den samlade effekten dels av den snabba koncentrationen nationellt inom distributionssektorn och dels av framväxten av allianser mellan stora distributörer på europeisk och nationell nivå. Parlamentet anser att denna strukturella utveckling ger upphov till oro för eventuella strategiska anpassningar, minskad konkurrens och minskat utrymme för investeringar och innovation inom livsmedelskedjan, liksom för producentorganisationers korrekta funktionssätt, särskilt småskaliga jordbrukare, och för urvalet av anpassade växtsorter för agroekologiska villkor. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett bindande regelverk på EU-nivå för att bekämpa otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan som missgynnar jordbrukare. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ingående utredning av sammanslagningen av Monsanto och Bayer. Parlamentet är mycket oroat över att tre företag (ChemChina-Syngenta, Du Pont-Dow och Bayer-Monsanto) kommer att äga och sälja upp till 60 % av världens patenterade frön och 64 % av världens bekämpningsmedel (pesticider och herbicider), om denna sammanslagning godkänns. Parlamentet påpekar att en sådan koncentrationsnivå otvivelaktigt kommer att leda till högre priser, öka jordbrukarnas tekniska och ekonomiska beroende av ett fåtal globalt integrerade gemensamma köpplattformar, begränsa mångfalden av frön, leda innovationer bort från ett anammande av en produktionsmodell som respekterar miljön och den biologiska mångfalden och slutligen leda till mindre innovation på grund av minskad konkurrens. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att grundligt beakta att flera sammanslagningar äger rum samtidigt inom samma sektor, när den undersöker koncentrationsnivån och följderna för konkurrensen av sammanslagningen på de olika berörda marknaderna. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över kommissionens godkännande av sammanslagningen av Bayer och Monsanto, eftersom denna, trots den föreslagna avyttringen av vissa av Bayers tillgångar, förvärrar den redan omfattande koncentrationen av jordbruksindustrin och i praktiken förhindrar en övergång från ett kemiskt jordbruk till ett genuint hållbart jordbruk. Parlamentet begär en översyn av konkurrenslagstiftningen så att man på ett verkningsfullt sätt ska kunna motsätta sig sammanslagningar av detta slag i framtiden. Kommissionen uppmanas därför med eftertryck att bedöma om sammanslagningar inom jordbruksindustrin skulle kunna leda till ett ”påtagligt hinder för effektiv konkurrens”, inte genom ett test med en begränsad räckvidd som endast fokuserar på effekterna av en sammanslagning på priser, produktion och innovation, utan genom att utvärdera de fulla sociala kostnaderna för sådana sammanslagningar, med hänsyn tagen till deras effekter på miljöskydd och biologisk mångfald på internationell nivå, såsom krävs enligt artikel 11 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet anser att handelsbidrag och handelsförmåner, såsom GSP och GSP+, som tredjeländer får för att främja mänskliga och arbetsrelaterade rättigheter, men som även har visat sig vara ett medel för att främja EU:s konkurrens på den internationella arenan, måste övervakas på lämpligt sätt och tillämpas med hänsyn till deras inverkan på EU:s branscher. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att dra tillbaka bidragen eller förmånerna om dessa missbrukas av tredjeländer. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen har undersökt skattebehandlingen av McDonald's sedan juni 2014 och att kommissionen fattade beslut om att inleda en formell utredning i december 2015, men att inget slutligt beslut har fattats hittills. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att snarast nå fram till ett slutligt beslut i detta ärende. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet utvärdera effektiviteten i medlemsstaternas skydd av immateriella rättigheter, som är en viktig del av en sund konkurrenspolitik. Parlamentet betonar att varumärkesskydd är avgörande för att identifiera och särskilja produkter på marknaden, och att utan varumärken och möjligheten för folk att skilja mellan olika produkter, blir det väldigt svårt, om inte omöjligt, för tillverkarna att komma in på nya marknader. Parlamentet framhåller dessutom att om konkurrensen inriktas på pris blir det svårt för tillverkare med små marknadsandelar att stärka sin ställning på marknaden. Parlamentet betonar därför att om varumärkena skulle tas bort eller begränsas i sin användning skulle detta skapa betydande hinder för marknadstillträde och undergräva en viktig aspekt av den fria och sunda konkurrensen inom EU. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens uttalande i årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik 2016 att eftersom företagen utvidgar sin verksamhet globalt måste även tillsynsmyndigheterna på konkurrensområdet göra detta. Parlamentet anser att globala konkurrensregler, transparens och högsta möjliga samordning mellan konkurrensmyndigheter, inbegripet i fråga om informationsutbyte i samband med konkurrensförfaranden, är en förutsättning för utvecklingen av en global rättvis handel. Parlamentet påminner om att kampen mot otillbörliga affärsmetoder, inbegripet genom konkurrenspolitiken, är nödvändig för att säkerställa lika spelregler internationellt till gagn för arbetstagare, konsumenter och företag, och är en av prioriteringarna inom EU:s handelsstrategi. Parlamentet betonar att det i diskussionsunderlaget om att möta globaliseringen anges att unionen ska vidta åtgärder för att återställa rimliga konkurrensvillkor, och uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet vill se en modernisering av de handelspolitiska skyddsinstrumenten så att de blir mer kraftfulla, snabbare och effektivare. Parlamentet välkomnar den nya metoden för att beräkna antidumpningstullar genom att bedöma marknadssnedvridningar i länder utanför EU, och menar att denna metod måste vara minst lika effektiv som tidigare införda antidumpningsåtgärder, i full överensstämmelse med våra skyldigheter inom WTO. Parlamentet betonar vikten av att övervaka dess faktiska genomförande. Parlamentet betonar vidare den särskilda betydelsen av antisubventionsinstrumentet för att bekämpa illojal global konkurrens och säkra lika spelregler som enligt EU:s statsstödsregler. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar att ömsesidighet är en av grundpelarna i EU:s handelspolitik för att säkerställa likvärdiga spelregler för EU:s företag, i synnerhet när det gäller offentlig upphandling. Parlamentet understryker att insatser för att säkerställa ökat tillträde till utländska marknader för offentlig upphandling inte får undergräva utvecklingen av EU:s bestämmelser i fråga om sociala och miljömässiga kriterier. Parlamentet understryker hur viktigt det är för unionen med ett internationellt instrument för offentlig upphandling, som fastställer den nödvändiga ömsesidigheten i de fall då handelspartnerna begränsar tillträdet till sina upphandlingsmarknader. Parlamentet betonar fördelarna med utländska direktinvesteringar och anser att kommissionens förslag om kontroll av utländska investeringar bör möjliggöra mer ömsesidighet i fråga om marknadstillträde. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma de små och medelstora företagen i samband med handelsförhandlingar och handel för att säkerställa ett bättre marknadstillträde och utveckla deras konkurrenskraft. Parlamentet noterar i detta avseende kommissionens insatser för att bekämpa illojal konkurrens i uppmärksammade mål, men betonar att det också är ytterst viktigt att säkerställa sund konkurrens för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet framhåller att unionens handelspolitik och handelsavtal kan bidra till kampen mot korruption. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet betonar vikten av effektiva och harmoniserade tullkontroller i EU för att bekämpa illojal konkurrens. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förklara närmare hur illojala handelsmetoder kan hanteras inom ramen för den nuvarande konkurrenspolitiken. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet gläder sig därför över kommissionens förslag om Europeiska konkurrensnätverket, bland annat vikten av avskräckande böter inom ramen för konkurrenspolitiken. Parlamentet betonar vidare att den anmodade myndighetens vägran att verkställa ett beslut om att förelägga böter alltid bör vara vederbörligen motiverad och att det bör inrättas ett system genom vilket eventuella tvister mellan myndigheter i sådana fall kan lösas. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet har tagit del av utredningen av e-handelsbranschen och dess slutliga rapport, som visar att det i e-handelsbranschen finns vissa affärsmetoder som påverkar den sunda konkurrensen negativt och begränsar konsumenternas val. I samband med strategin för den digitala inre marknaden anser parlamentet att utredningen bör vara en del av en större insats från kommissionens sida att tillämpa konkurrenspolitiken fullt ut på nätbutiker. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att inrikta sig på att genomdriva EU:s konkurrensregler på utbredda affärsmetoder som har uppstått eller utvecklats till följd av e-handelns tillväxt och betonar att kommissionen måste öka sina insatser för att garantera en konsekvent tillämpning av EU:s konkurrensregler i alla medlemsstater, också i fråga om e-handelsrelaterade affärsmetoder. Med tanke på det asymmetriska förhållandet mellan stora nätbutiker och deras leverantörer poängterar parlamentet att kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna aktivt bör verkställa konkurrensreglerna eftersom leverantörerna, särskilt små och medelstora företag, kanske inte alltid har tillgång till kostnadseffektiva rättsmedel. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet efterlyser en ökad valfrihet för konsumenter på den digitala inre marknaden. Parlamentet anser att rätten till uppgiftsportabilitet i den allmänna dataskyddsförordningen (förordning (EU) 2016/679) är en bra metod för att stärka konsumenternas rättigheter och konkurrensen. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet anser att en effektiv konkurrenspolitik kan komplettera lagstiftningsinitiativ avseende den digitala inre marknaden. Om drivkraften till lagstiftningsåtgärder i första hand uppstår till följd av vissa aktörers marknadsåtgärder anser parlamentet att eventuell skada skulle kunna åtgärdas genom konkurrensåtgärder för att motverka konkurrensbegränsande metoder, utan att de som vill konkurrera hämmas. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet är oroat över tillverkarnas allt större användning av avtalsmässiga begränsningar av internetförsäljning, som bekräftas av e-handelsutredningen. Kommissionen uppmanas att närmare granska dessa klausuler för att se till att de inte ger upphov till omotiverade begränsningar av konkurrensen. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att se över riktlinjerna om vertikala begränsningar och kommissionens förordning (EU) nr 330/2010 mot bakgrund av dessa ändringar. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet noterar generaladvokat Wahls förslag till avgörande av den 26 juli 2017 i mål C-230/16, Coty Germany GmbH mot Parfümerie Akzente GmbH, om att ett distributionsavtals begränsningar av näthandel inte ska betraktas som särskilt allvarliga begränsningar enligt kommissionens förordning (EU) nr 330/2010. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet betonar att tillgången till rättslig prövning, som även kan omfatta kollektiv prövning, är mycket viktig för att målen för EU:s konkurrenspolitik ska kunna nås. Parlamentet betonar att avsaknaden av sådana möjligheter försvagar konkurrensen på bekostnad av den inre marknaden och konsumenträttigheterna. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet påminner om att en förutsättning för att konkurrensbegränsande metoder ska kunna bekämpas på ett effektivt sätt är att medlemsstaterna för en ekonomisk politik som står i samklang med principerna för en öppen marknadsekonomi på grundval av sund konkurrens, eftersom rent protektionistiska åtgärder skadar den inre marknadens funktion. Parlamentet understryker att alla former av illojal konkurrens måste motverkas, även oregistrerat arbete och kringgående av bestämmelserna om utstationering av arbetstagare, och detta utan att den fria rörligheten för arbetstagare påverkas som en av de grundläggande friheterna på den inre marknaden. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet anser att det samråd som kommissionen genomfört om en möjlig förbättring av EU:s kontroll av företagskoncentrationer är mycket viktigt. Parlamentet anser att det i synnerhet på det digitala området måste säkerställas att sammanslagningar inte hämmar konkurrensen på den inre marknaden. Kommissionen uppmanas därför återigen att noga undersöka huruvida aktuell bedömningspraxis tar tillräcklig hänsyn till förhållandena på de digitala marknaderna och till marknadernas internationalisering. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att vid bedömningen av marknadsstyrka beakta den roll som tillgången till data och information spelar, huruvida en sammanslagning av data och kundinformation under en fusion snedvrider konkurrensen och i vilken utsträckning ett företags tillgång till exklusiva analysmetoder och patent utestänger konkurrenter. Parlamentet begär på nytt att kommissionen ska förklara hur den definierar det minimiantal marknadsaktörer som krävs för sund konkurrens och hur den ser till att möjligheten för nya företag, särskilt nystartade sådana, att träda in på högkoncentrerade marknader bevaras. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett korrekt verkställande av EU:s regler för offentlig upphandling i syfte att motverka snedvridningar av konkurrensen, bland annat eventuellt med hjälp av sociala och miljömässiga kriterier och konsumentskyddskriterier, och främja god praxis för offentliga myndigheters förfaranden. Parlamentet anser att utvecklingen av elektroniska offentliga upphandlingsförfaranden kommer att göra det lättare för små och medelstora företag att delta offentliga upphandlingar, förbättra transparensen och effektivisera kontrollen av överträdelser av konkurrensreglerna. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att främja möjligheter till marknadstillträde för små och medelstora företag genom mindre kontrakt när detta är förenligt med de centrala målen för upphandlingen och att noga övervaka hur regler för centraliseringen av inköpen verkställs på marknader för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet gläder sig över att det i strategin för den digitala inre marknaden har antagits regler för portabilitet av förbetalda tjänster, vilket kommer att förbättra konkurrensen på den inre marknaden och säkerställa större rättigheter för konsumenterna. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet anser att kriterierna för att ansluta sig till selektiv distribution eller franchisingnätverk bör präglas av transparens för att säkerställa att de inte strider mot konkurrenspolitiken och den inre marknadens fria funktionssätt. Parlamentet understryker att dessa kriterier måste vara objektiva, kvalitativa och icke-diskriminerande, och att de inte får gå utöver vad som är absolut nödvändigt. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att säkerställa denna transparens. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet noterar den ökade risken för otillåten samverkan mellan konkurrenter på grund av bland annat prisövervakningsprogram. Parlamentet anser att samordnade förfaranden kan uppkomma trots att kontakterna mellan olika konkurrenter är svagare än vad som krävs enligt gällande normer, och till och med kan bli automatiska, då algoritmer interagerar med varandra oberoende av hur en eller flera marknadsaktörer rör sig. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara vaksam på sådana nya utmaningar för den fria konkurrensen. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att ansluta sig till sina internationella partner och multilaterala forum på det konkurrenspolitiska området. Parlamentet anser att internationellt samarbete blir allt viktigare när de företag som är föremål för verkställighetsåtgärder bedriver verksamhet i flera jurisdiktioner. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet anser att en utökat nätverk av frihandelsavtal där Europeiska unionen är part kommer att gynna verkställandet av konkurrenslagstiftningen på global nivå. I detta sammanhang uppmuntras kommissionen att undersöka ytterligare möjligheter till handelsavtal och att inkludera kraftfulla antitrust- och statsstödsregler i sådana framtida avtal. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet anser att konkurrenspolitiken måste beakta jordbrukssektorns särskilda karaktär. Parlamentet påminner om att jordbrukssektorn enligt artikel 42 i EUF-fördraget tillerkänns en särställning i fråga om konkurrensrätten, vilken bekräftades i samband med den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, genom möjligheten till ett antal undantag från bestämmelserna i artikel 101 i EUF-fördraget. Parlamentet konstaterar att den gemensamma jordbrukspolitiken syftar till att garantera jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard mot bakgrund av ständiga ekonomiska och klimatrelaterade risker. Parlamentet påminner om att konkurrenspolitiken huvudsakligen skyddar konsumenternas intressen och inte tar tillräcklig hänsyn till jordbruksproducenternas särskilda intressen och problem. Parlamentet betonar att konkurrenspolitiken måste skydda jordbruksproducenternas och konsumenternas intressen på samma sätt, genom att säkerställa rättvisa villkor för konkurrens och för tillträde till den inre marknaden i syfte att främja investeringar och innovation, sysselsättning, jordbruksföretagens bärkraft och en balanserad utveckling av landsbygdsområden inom EU, och samtidigt främja transparens för marknadens aktörer. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet insisterar på att begreppet ”skäligt pris” inte bör förstås som lägsta möjliga pris för konsumenten utan i stället vara rimligt och medge skälig ersättning för livsmedelskedjans alla parter. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet betonar att kollektiv verksamhet som bedrivs av producentorganisationer och deras föreningar (inbegripet planering av produktionen och förhandlingar om försäljning och om avtalsvillkor) är nödvändig för att uppnå den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i EUF-fördraget, och bör undantas från tillämpning av artikel 101 i EUF-fördraget när denna gemensamma verksamhet utövas på korrekt sätt, och därigenom bidra till att förbättra jordbrukarnas konkurrenskraft. Parlamentet konstaterar att undantagen i förordning (EU) nr 1308/2013 (Förordningen om en samlad marknadsordning) inte har använts fullt ut och att bristen på tydlighet avseende dessa undantag, svårigheterna med att genomföra dem och bristen på enhetlig tillämpning från nationella myndigheters sida inte har gett jordbrukarna och deras organisationer tillräcklig rättssäkerhet. Parlamentet välkomnar att förordning (EU) 2017/2393 (12) kommer att förenkla de regler som är tillämpliga för jordbrukarnas kollektiva organisering, och kommer att klargöra vilka roller och befogenheter som gäller i förhållande till konkurrensrätten för producentorganisationer som bedriver ekonomisk verksamhet, i syfte att stärka deras förhandlingsstyrka samtidigt som de principer som fastställs i artikel 39 i EUF-fördraget säkerställs. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet välkomnar, mot bakgrund av de positiva rapporterna om genomförandet av 2012 års ”mjölkpaket” (13) och hur det har bidragit till att stärka mjölkböndernas ställning i livsmedelskedjan, att paketet snart ska förlängas inom ramen för förordning.(EU) 2017/2393 Parlamentet uppmanar dock kommissionen att göra en konsekvensanalys för att avgöra huruvida bestämmelserna om avtalsförhandlingar inom mjölk- och mjölkproduktsektorn bör utvidgas till att även omfatta andra jordbrukssektorer, eftersom det skulle ge jordbrukare och producentorganisationer större frihet att planera produktionen, rätt till kollektiva förhandlingar och rätt till förhandlingar om försäljning och kontraktsvillkor som tydligt fastställer priser och volymer. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet begär ett uttryckligt och automatiskt undantag från artikel 101 i EUF-fördraget för jordbrukets branschorganisationer på grundval av nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna, för att dessa ska kunna fullfölja de uppdrag som de anförtros genom förordningen om en samlad marknadsordning med målsättningen att främja syftet med artikel 39 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet föreslår att möjligheterna enligt förordningen om en samlad marknadsordning att införa reglering av utbudet av ost med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning (artikel 150), av skinka med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning (172) och av vin (artikel 167) ska utvidgas till kvalitetsmärkta produkter så att det ska bli enklare att anpassa utbudet till efterfrågan. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet välkomnar att förordning (EU) 2017/2393 etablerar ett förfarande genom vilket en grupp jordbrukare kan begära ett icke-bindande yttrande från kommissionen för att bedöma huruvida en viss kollektiv åtgärd är förenlig med det allmänna undantaget från konkurrensreglerna i artikel 209 i förordningen om en samlad marknadsordning. Mot bakgrund av rekommendationen från arbetsgruppen för jordbruksmarknader uppmanar parlamentet dock kommissionen att förtydliga räckvidden för det allmänna undantaget för jordbruket, i syfte att specificera undantaget på ett sådant sätt att icke-tillämpning av artikel 101 i EUF-fördraget, när detta är möjligt, kan genomdrivas och fungera. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet påpekar att under perioder av allvarliga obalanser på marknaden, då jordbrukssektorn är hotad och alla medborgare påverkas av de potentiella negativa effekterna för den grundläggande livsmedelsförsörjningen, måste en marknadsinriktad gemensam jordbrukspolitik ge jordbrukarna stöd och bevilja ytterligare, tidsbegränsade och fullständigt motiverade undantag från konkurrensreglerna. Parlamentet välkomnar att det till följd av ändringarna av förordning (EU) 2017/2393 blir lättare att tillämpa bestämmelserna i artikel 222 i förordningen om en samlad marknadsordning, som medger ett sådant tillfälligt undantag från konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet begär att det europeiska instrumentet för övervakning av livsmedelspriser utvecklas ytterligare för att förbättra kartläggningen av kriser i livsmedelssektorn genom bättre och mer särredovisade uppgifter. Parlamentet belyser i detta avseende behovet av att engagera jordbrukarorganisationerna i definitionen och insamlingen av uppgifter. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet pekar på kommissionens erkännande att jordbruksproducenterna utgör den minst koncentrerade nivån i livsmedelskedjan samtidigt som deras leverantörer och kunder ofta är betydligt större och mer koncentrerade, vilket resulterar i ett obalanserat förhållande och negativa och otillbörliga affärsmetoder som praktiseras av vissa stora distributionskedjor, bearbetningsföretag och detaljhandlare och som inte kan lösas enbart genom konkurrenspolitiken, och att samordning med andra politiska åtgärder därför är nödvändig. Kommissionen uppmanas därför att tydligare definiera vad som utgör ”dominerande ställning” och missbruk av sådan ställning, och därvid ta hänsyn till insats-, bearbetnings- och detaljhandelssektorernas koncentrationsgrad och förhandlingsstyrka. Parlamentet noterar vidare att förordning (EU) 2017/2393 etablerar vissa bestämmelser om rätt till skriftliga avtal och rätt till förhandlingar om avtalsvillkor för förbättrad värdefördelning i leveranskedjan, för att bidra till att lugna förbindelserna mellan berörda parter, bekämpa otillbörliga affärsmetoder, göra jordbrukarna mer lyhörda för marknadssignaler, förbättra rapportering och överföring av priser, och snabbare anpassa tillgången till efterfrågan. Dessutom uppmanas kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna att se till att varorna är korrekt klassificerade och prissatta och att missbruk och otillbörliga affärsmetoder som drabbar jordbrukare övervakas och åtgärdas genom bindande åtgärder samt bestraffas. Parlamentet anser att de befintliga nationella systemen bör undersökas, så att man kan fastställa viken bästa praxis som ska tillämpas. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet konstaterar att konkurrenslagstiftningen hittills inte har tillämpats för att komma till rätta med otillbörliga affärsmetoder inom livsmedelskedjan, varken på EU-nivå eller nationell nivå. Parlamentet konstaterar att särskilda nationella regler har införts i detta syfte, men att dessa inte har visat sig helt och hållet verkningsfulla när det gäller att ta itu med det inhemska problemet med otillbörliga affärsmetoder och maktobalans inom livsmedelskedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål offentliggöra och anta EU:s tillkännagivna lagförslag om otillbörliga affärsmetoder och att tillhandahålla en harmoniserad rättslig ram som bättre skyddar producenter och jordbrukare mot otillbörliga affärsmetoder samt säkerställa fortsatt konsolidering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet framhåller att man redan har uppmanat kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna att reagera konkret på den oro som den samlade effekten av snabb koncentration nationellt inom distributionssektorn och framväxt av allianser mellan stora distributörer på europeisk och internationell nivå ger upphov till ”uppströms” i livsmedelskedjan och bland distributörer och konsumenter. Parlamentet anser att denna strukturella utveckling ger upphov till oro för eventuella strategiska anpassningar, minskad konkurrens och minskade marginaler för investeringar och innovation inom livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att prioritera en förstärkning av den inre marknaden efter Brexit genom att till punkt och pricka följa den europeiska konkurrenslagstiftningen och dess undantag, liksom andra standarder, i syfte att garantera rättssäkerhet och lika villkor mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet påminner om att det individuella taket för stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn fördubblades 2013 (från 7 500 EUR till 15 000 EUR) i syfte att bemöta ökningen av klimatdrivna, hälsorelaterade och ekonomiska kriser. Det nationella taket för stöd av mindre betydelse justerades samtidigt endast marginellt (från 0,75 % till 1 % av värdet av den nationella jordbruksproduktionen), vilket innebär att staternas handlingsutrymme för att stödja jordbruksföretag som befinner sig i svårigheter har minskat. Parlamentet begär därför att det nationella taket för stöd av mindre betydelse ska höjas till 1,25 % av den nationella jordbruksproduktionen för att lindra jordbrukarnas svåra ekonomiska situation. Parlamentet noterar att enhetliga regler om stöd av mindre betydelse borde bidra till att förbättra jordbrukarnas situation utan att medföra en åternationalisering av jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet betonar betydelsen av medel som syftar till att göra det möjligt att utnyttja höghastighetsbredbandsnät för att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen och öka konkurrenskraften, särskilt i landsbygdsområden och avlägset belägna områden. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet betonar att öppnandet av EU-marknaden, enligt olika varierande standarder, för mycket konkurrenskraftiga handelspartner med en stor export av jordbruksprodukter kan utgöra en risk för de känsligaste jordbrukssektorerna i EU. Kommissionen uppmanas att ta full hänsyn till de eventuella snedvridningar av marknaden som handelsavtal med tredjeländer kan ge upphov till för jordbruksproducenter i Europa, med tanke på deras utsatta ekonomiska situation och deras grundläggande roll i vårt samhälle. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella och i förekommande fall regionala konkurrensmyndigheterna. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  EUT L 187, 26.6.2014, s. 1.

(2)  EUT L 156, 20.6.2017, s. 1.

(3)  EUT C 262, 19.7.2016, s. 1.

(4)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 71.

(5)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 71.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0434.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0027.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2017)0428.

(9)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/aar-comp-2016_en_0.pdf

(11)  Exempelvis kommissionens grundliga utredning av ett system för potentiellt statligt stöd rörande undantag för Förenade kungariket när det gäller finansiering av enheter som ingår i samma företagsgrupp (SA.44896).

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2393 av den 13 december 2017 om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), (EU) nr 1306/2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken, (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och (EU) nr 652/2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial (EUT L 350, 29.12.2017, s. 15).

(13)  Rapporter om marknadssituationens utveckling inom mejerisektorn och genomförandet av bestämmelserna i ”mjölkpaketet” (COM(2016)0724) och COM(2014)0354).

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/141 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/141

---

P8_TA(2018)0188

Vaccineringsmotstånd och minskad vaccineringsgrad i Europa

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om vaccineringsmotstånd och minskad vaccineringsgrad i Europa (2017/2951(RSP))

(2019/C 390/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om immunisering av barn: framgångar och utmaningar när det gäller immunisering av barn i Europa samt hur man ska gå vidare (1), som antagits av EU-medlemsstaternas hälso- och sjukvårdsministrar den 6 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om immunisering av barn: framgångar och utmaningar när det gäller immunisering av barn i Europa samt hur man ska gå vidare (1), som antagits av EU-medlemsstaternas hälso- och sjukvårdsministrar den 6 juni 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2014 om vaccinering som ett ändamålsenligt verktyg inom folkhälsan (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2014 om vaccinering som ett ändamålsenligt verktyg inom folkhälsan (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2017En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2017En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2017)0339),

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO:s) globala handlingsplan för vaccin, som godkändes av Världshälsoförsamlingens samtliga 194 medlemsstater i maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO:s) globala handlingsplan för vaccin, som godkändes av Världshälsoförsamlingens samtliga 194 medlemsstater i maj 2012,

| — | med beaktande av WHO:s resolution 68.6, som antogs av Världshälsoförsamlingens samtliga 194 medlemsstater den 26 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s resolution 68.6, som antogs av Världshälsoförsamlingens samtliga 194 medlemsstater den 26 maj 2015,

| — | med beaktande av WHO:s europeiska handlingsplan för vaccin 2015–2020, som antogs den 18 september 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s europeiska handlingsplan för vaccin 2015–2020, som antogs den 18 september 2014,

| — | med beaktande av den tekniska rapporten av den 27 april 2017 från Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) om system för information om immunisering i EU och EES, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tekniska rapporten av den 27 april 2017 från Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) om system för information om immunisering i EU och EES,

| — | med beaktande av den tekniska rapporten från ECDC av den 14 juni 2017 om sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering och immunisering: grundläggande kompetens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tekniska rapporten från ECDC av den 14 juni 2017 om sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering och immunisering: grundläggande kompetens,

| — | med beaktande av den politiska deklarationen från FN:s generalförsamlings högnivåmöte i New York om antimikrobiell resistens av den 21 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska deklarationen från FN:s generalförsamlings högnivåmöte i New York om antimikrobiell resistens av den 21 september 2016,

| — | med beaktande av Världsbankens rapport från mars 2017 om läkemedelsresistenta infektioner: ett hot mot vår ekonomiska framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens rapport från mars 2017 om läkemedelsresistenta infektioner: ett hot mot vår ekonomiska framtid,

| — | med beaktande av rådets rekommendation 2009/1019/EU av den 22 december 2009 om vaccination mot säsongsinfluensa (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation 2009/1019/EU av den 22 december 2009 om vaccination mot säsongsinfluensa (3),

| — | med beaktande av att flödet av resenärer mellan kontinenterna växer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att flödet av resenärer mellan kontinenterna växer,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om vaccineringsmotstånd och minskad vaccineringsgrad i Europa (O-000008/2018 – B8-0011/2018 och O-000009/2018 – B8-0012/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om vaccineringsmotstånd och minskad vaccineringsgrad i Europa (O-000008/2018 – B8-0011/2018 och O-000009/2018 – B8-0012/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I december 2010 åtog sig ledare inom global hälsa att säkerställa att livräddande vacciner upptäcks, utvecklas och levereras globalt, i synnerhet till de fattigaste länderna, och utsåg de kommande tio åren (2011–2020) till ”vaccinernas årtionde”. |
| --- | --- |

A.

I december 2010 åtog sig ledare inom global hälsa att säkerställa att livräddande vacciner upptäcks, utvecklas och levereras globalt, i synnerhet till de fattigaste länderna, och utsåg de kommande tio åren (2011–2020) till ”vaccinernas årtionde”.

| B. | Kostnaden för ett fullständigt vaccinpaket för ett barn har, även till de lägsta världsmarknadspriserna, ökat 68 gånger mellan 2001 och 2014. Denna prisökning är oförsvarlig och oförenlig med det mål för hållbar utveckling som syftar till att garantera hälsosamma liv och främja välbefinnande i alla åldrar. |
| --- | --- |

B.

Kostnaden för ett fullständigt vaccinpaket för ett barn har, även till de lägsta världsmarknadspriserna, ökat 68 gånger mellan 2001 och 2014. Denna prisökning är oförsvarlig och oförenlig med det mål för hållbar utveckling som syftar till att garantera hälsosamma liv och främja välbefinnande i alla åldrar.

| C. | Länderna inom EU och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) är högst olika när det gäller rekommenderade vacciner och organisationen av hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

C.

Länderna inom EU och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) är högst olika när det gäller rekommenderade vacciner och organisationen av hälso- och sjukvården.

| D. | Alla EU:s medlemsstater har godkänt WHO:s europeiska handlingsplan för vaccin 2015–2020. |
| --- | --- |

D.

Alla EU:s medlemsstater har godkänt WHO:s europeiska handlingsplan för vaccin 2015–2020.

| E. | Genom att man uppmuntrar en hög vaccinationsgrad skyddar man medborgarna från att smittas av sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering och som är pandemiska i länder med låg vaccinations- och immuniseringsgrad. |
| --- | --- |

E.

Genom att man uppmuntrar en hög vaccinationsgrad skyddar man medborgarna från att smittas av sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering och som är pandemiska i länder med låg vaccinations- och immuniseringsgrad.

| F. | Enligt en global undersökning, som utfördes av The Vaccine Confidence Project, har den europeiska regionen den högsta negativa svarsgraden vad gäller uppfattningen om vacciners betydelse, säkerhet och verkan, vilket innebär det största vaccineringsmotståndet hos alla befolkningar (4). |
| --- | --- |

F.

Enligt en global undersökning, som utfördes av The Vaccine Confidence Project, har den europeiska regionen den högsta negativa svarsgraden vad gäller uppfattningen om vacciners betydelse, säkerhet och verkan, vilket innebär det största vaccineringsmotståndet hos alla befolkningar (4).

| G. | Den minskade användningen av vaccin i Europa har lett till allvarliga mässlingsutbrott och relaterade dödsfall i flera europeiska länder. |
| --- | --- |

G.

Den minskade användningen av vaccin i Europa har lett till allvarliga mässlingsutbrott och relaterade dödsfall i flera europeiska länder.

| H. | Olika medlemsstater har utifrån One Health-modellen betraktat vaccination av boskap och andra husdjur som en viktig policyåtgärd, både för att förebygga utbrott av gränsöverskridande djursjukdomar och för att begränsa ytterligare smittorisker, och har infört vaccination mot bland annat infektioner av Coxiella burnettii och andra bakterie- och virussjukdomar som också utgör risker för folkhälsan. |
| --- | --- |

H.

Olika medlemsstater har utifrån One Health-modellen betraktat vaccination av boskap och andra husdjur som en viktig policyåtgärd, både för att förebygga utbrott av gränsöverskridande djursjukdomar och för att begränsa ytterligare smittorisker, och har infört vaccination mot bland annat infektioner av Coxiella burnettii och andra bakterie- och virussjukdomar som också utgör risker för folkhälsan.

| I. | Under perioden 2008–2015 förekom 215 000 fall av sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering, med undantag för influensa, i Europa (5). |
| --- | --- |

I.

Under perioden 2008–2015 förekom 215 000 fall av sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering, med undantag för influensa, i Europa (5).

| 1. | Europaparlamentet erkänner den roll som vaccin skulle kunna spela för att bekämpa antimikrobiell resistens, något som bör fortsätta att undersökas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erkänner den roll som vaccin skulle kunna spela för att minska behovet av antibiotika och på så sätt begränsa spridningen av antimikrobiell resistens, något som bör fortsätta att undersökas. Parlamentet betonar dock att man måste ge fortsatt hög prioritet åt att snarast minska överanvändning och missbruk av samt oavsiktlig exponering för antibiotika. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att vaccinering förhindrar uppskattningsvis 2,5 miljoner dödsfall varje år världen över och minskar sjukdomsspecifika behandlingskostnader, inbegripet antimikrobiella behandlingar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att införandet av storskaliga skyddsvaccineringar i Europa avsevärt har bidragit till att utrota eller minska många smittsamma sjukdomar. Parlamentet oroar sig det oaktat över den betänkliga företeelse som heter vaccineringsmotstånd samt över att det saknas nationella rekommendationer om hänsynstagande till den åldrande befolkningen, samt yrkar på bättre insyn i produktionen av vaccin och på åtgärder för att lugna Europas invånare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att vaccin noggrant testas i flera prövningsfaser innan de förhandsgodkänns för användning av WHO och godkänns av Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), och att de med jämna mellanrumtas upp till ny bedömning. Parlamentet påpekar att forskarna måste tillkännage eventuella intressekonflikter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet föreslår att forskare som är jäviga på grund av intressekonflikt inte ska få vara med i utvärderingspaneler. Parlamentet kräver att diskussionerna i EMA:s utvärderingspanel inte längre ska vara sekretessbelagda. Parlamentet föreslår offentliggörande av de vetenskapliga och kliniska data som ligger till grund för panelens slutsatser och vilkas anonymitet garanteras på förhand. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att det i den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens konstateras att immunisering med hjälp av vaccination är ett kostnadseffektivt hälsoingripande i kampen mot antimikrobiell resistens (6). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens aktiva engagemang till förmån för vaccinering och införandet av ett initiativ för vaccinering i kommissionens arbetsprogram 2018. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av färdplanen för en rådsrekommendation om att stärka samarbetet mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttalar sitt stöd för vad kommissionen tillkännagett i sin handlingsplan mot antimikrobiell resistans, nämligen att börja sporra till användning av diagnostik, antimikrobiella alternativ samt vacciner (7). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar den kommande gemensamma handlingsplan som samfinansieras genom EU:s hälsoprogram och som syftar till att öka vaccineringsgraden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka immuniseringstäckningens rättsliga grund. Parlamentet framhåller att det enligt första målet i den europeiska handlingsplanen för vaccin 2015–2020 är viktigt att införa och genomföra en lämplig rättslig ram för att fastställa nationella prioriteringar och konkretisera ett hållbart åtagande om immunisering. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet stöder starkt avtalet om gemensam upphandling, som ger medlemsstaterna och kommissionen en ram för att gemensamt upphandla vacciner och därigenom sammanför medlemsstaternas köpkraft, och sålunda säkerställer ett tillräckligt utbud av pandemivacciner, så att vacciner säkert finns att tillgå, och att alla deltagande medlemsstater behandlas lika. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att 24 medlemsstater har undertecknat avtalet om gemensam upphandling, vilket innebär att det omfattar 447,8 miljoner av EU:s 508,2 miljoner invånare. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte undertecknat avtalet att göra det, så att det säkert omfattar hela befolkningen i EU. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av öppenhet för att bygga upp och behålla allmänhetens förtroende för läkemedel. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om vikten av förordningen om kliniska prövningar (8) när det gäller att stimulera och underlätta forskning om nya vacciner och säkerställa öppenheten om resultaten av kliniska prövningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och EMA att genomföra förordningen om kliniska prövningar utan ytterligare dröjsmål, framför allt genom att införa den europeiska portalen och databasen, vars införande har försenats avsevärt under de senaste två åren. Parlamentet uppmanar dessutom alla involverade parter att se till att EMA:s aktuella flytt från London inte ytterligare stör eller försenar myndighetens arbete. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla vårdanställda själva är tillräckligt vaccinerade. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag till rådets rekommendation om att stärka samarbetet mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering ta upp frågan om vaccinationsgraden bland vårdanställda. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att kommissionens initiativ till ett förslag till rådets rekommendation för att stärka samarbetet mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering, som ska offentliggöras det under andra kvartalet 2018 och syfta till att stödja medlemsstaternas genomförande av vaccinationsprogram, minska vaccineringsmotståndet och öka tillgången till vacciner samt sammantaget öka vaccinationstäckningen, är ett steg i rätt riktning. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att beakta parlamentets ståndpunkt vid utarbetandet av rekommendationerna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar med oro att epidemiologiska uppgifter om den nuvarande vaccinationssituationen i medlemsstaterna visar stora luckor i acceptansen för vaccinering och för låg vaccinationstäckning för att säkerställa tillräckligt skydd. Parlamentet är bekymrat över att det ökande och utbredda vaccineringsmotståndet har antagit oroväckande proportioner, eftersom detta får en rad konsekvenser för hälsan i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, med tanke på nyttan med vaccinering som ett förebyggande verktyg, försäkra sig om att vaccinationstäckningen sträcker sig längre än till yngre barn och om att alla befolkningsgrupper kan inbegripas i en livslång vaccinationsstrategi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att det minskande förtroendet hos allmänheten för vaccinering världen över är oroväckande och en stor utmaning för folkhälsoexperter. Parlamentet noterar att vaccineringsmotståndet lett till att ett flertal länder i Europa i nuläget upplever mässlingsutbrott som hade kunnat undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stärka sitt stöd till nationella vaccineringsinsatser för att öka vaccinationstäckningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att ökad öppenhet i processen med att utvärdera vacciner och deras adjuvanser liksom finansiering av oberoende forskningsprogram om deras eventuella biverkningar skulle bidra till att återupprätta förtroendet för vacciner. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka infrastrukturen för insamling av data för att spåra mönster för infektionssjukdomar och vacciners inverkan i praktiken för att främja immuniseringsprogrammens resultat. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är oroat över att medlemsstaterna är så olika i fråga om vilka vacciner de rekommenderar, tillhandahåller eller föreskriver som obligatoriska. Parlamentet är också oroat över att dessa skillnader i vaccinationstäckning förvärrar ojämlikheterna i hälsa mellan medlemsstaterna och undergräver arbetet med att minska och utrota sjukdomar som kan förebyggas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet fördömer spridningen av otillförlitlig, vilseledande och ovetenskaplig information om vaccinering, något som förvärras av kontroverser och sensationslystnad i medierna och av dålig journalistik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att effektivt inskrida mot att det sprids sådan vilseledande information och att vidareutveckla kampanjer för ökad medvetenhet och upplysningskampanjer samt att satsa på bättre utbildning och dialog, framför allt när det gäller föräldrar, bland annat genom att inrätta en europeisk plattform som syftar till att öka vaccinationstäckningen, och även att hindra den vilseledande informationen att få verkan. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att allmänheten måste få heltäckande, saklig och vetenskapligt underbyggd information. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för en dialog med berörda parter från det civila samhället, gräsrotsrörelser, den akademiska världen, medierna och nationella hälso- och sjukvårdsmyndigheter för att motverka opålitlig, vilseledande och ovetenskaplig information om vaccinering. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet är oroat över att vissa medlemsstater avsätter så lite budgetmedel för vaccinering, samt över de höga priserna på och de stora prisskillnaderna mellan vissa livräddande vacciner, något som riskerar att ytterligare förvärra den ojämlikhet i hälsa som redan råder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att med det snaraste genomföra de åtgärder parlamentet efterlyst i sin resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (9), och betonar att vaccinering är ett av de ingrepp som blir kostnadseffektivast för hälso- och sjukvården på lång sikt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet är oroat över att de höga vaccinpriserna på ett oproportionerligt sätt drabbar låg- och medelinkomstländer, inklusive länder som förlorar det givarstöd de tidigare fått genom vaccinalliansen Gavi. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta tillgången till vaccin i dessa länder. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar de uppmuntrande framsteg som gjorts i kampen mot sjukdomar, bland dem cancer, med anknytning till humant papillomvirus (HPV), tack vare vaccinationsprogram mot HPV-viruset. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidareutveckla dessa program och utforska sätt att öka täckningsgraden och förebygga andra former av cancer, till exempel genom att inkludera pojkar i vaccinationsprogram. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att vaccinationsscreening och vaccinationstjänster för migranter och flyktingar som kommer till EU är avgörande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kartlägga de konkreta vaccineringsverksamheter som genomförs för migranter och flyktingar som kommer till EU och att med kraft ta itu med de brister som konstaterats. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är oroat över bristen på vaccin och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla lösningar för att öka både tillgången på och till vaccin, inbegripet system för lagring av vaccin. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja upplysningskampanjer bland hälso- och sjukvårdspersonal som utför vaccineringar och understryker deras såväl moraliska som etiska skyldighet att skydda folkhälsan genom att förse patienterna (eller patienternas vårdnadshavare) med tillräcklig information om rekommenderade vacciner, så att de kan fatta ett välgrundat beslut. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att hälso- och sjukvårdspersonalen har en avgörande betydelse för acceptansen för vaccinering bland allmänheten och att deras rekommendationer genomgående uppges som det främsta skälet till vaccinering (10). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en heltäckande EU-handlingsplan, där man tar upp det sociala problemet med vaccineringsmotstånd, stärker medlemsstaternas åtaganden om immunisering som en prioriterad folkhälsoåtgärd, inklusive prioriterade och regionspecifika åtgärder, och beaktar medlemsstaternas olika förhållanden och de särskilda utmaningar som de står inför. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bana väg för en mer harmoniserad och samordnad tidsplan för vaccinering i hela EU, att dela bästa praxis, att tillsammans med medlemsstaterna undersöka alternativ för att upprätta en EU-plattform för övervakning av vacciners säkerhet och verkan, att säkerställa en jämn vaccinationstäckning i hela Europa, att minska ojämlikheten i hälsa och att bidra till att öka förtroendet för vaccineringsprogram och vacciner. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa målinriktade initiativ om vaccinering som t.ex. en ”Europadag för influensavaccinering”, med hjälp av vilka man varje år skulle kunna inleda vaccinationskampanjen i överensstämmelse med det mål om en täckning på 75 % som fastställs i rådets rekommendationer om säsongsinfluensa. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta konkreta ”One Health”-policyåtgärder för att med hjälp av ekonomiska och politiska incitament öka vaccinationstäckningen hos både människor och, där så behövs, hos djur och därigenom bekämpa smittsamma sjukdomar och antibiotikaresistens mer kostnadseffektivt, bland annat inom ramen för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att punktligt förse kommissionen, ECDC och WHO med uppgifter om vaccinering och om sjukdomar som kan förebyggas genom vaccinering. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Världsorganisationen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUT C 202, 8.7.2011, s. 4.

(2)  EUT C 438, 6.12.2014, s. 3.

(3)  EUT L 348, 29.12.2009, s. 71.

(4)  Larson, Heidi J. et al. (2016), The State of Vaccine Confidence 2016: Global Insights Through a 67-Country Survey. EBioMedicine: volym 12, s. 2016, ss. 295–301.

(5)  Council on Foreign Relations: Vaccine-Preventable Outbreak Maps, 2015.

(6)  Se Action Plan, s. 10.

(7)  Se Action Plan, s. 12.

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG (EUT L 158, 27.5.2014, s. 1).

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0061.

(10)  Leask J, Kinnersley P, Jackson C, Cheater F, Bedford H, Rowles G., Communicating with parents about vaccination: a framework for health professionals, BMC Pediatrics, 2012, volym 12, ss. 12–154.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/146

---

P8_TA(2018)0189

Genomförandet av direktivet om den europeiska skyddsordern

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av direktiv 2011/99/EU om den europeiska skyddsordern (2016/2329(INI))

(2019/C 390/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 18, 19, 21, 79 och 82 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 18, 19, 21, 79 och 82 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor, antagen den 20 december 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor, antagen den 20 december 1993,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs i New York den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs i New York den 20 november 1989,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och den handlingsplattform som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) och Peking +20 (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och den handlingsplattform som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) och Peking +20 (2015),

| — | med beaktande av den allmänna kommentaren av den 26 augusti 2016 från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om artikel 6 (kvinnor och flickor med funktionsnedsättning) i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna kommentaren av den 26 augusti 2016 från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om artikel 6 (kvinnor och flickor med funktionsnedsättning) i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) och rådets beslut (EU) 2017/865 (1) och (EU) 2017/866 av den 11 maj 2017 (2) om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) och rådets beslut (EU) 2017/865 (1) och (EU) 2017/866 av den 11 maj 2017 (2) om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| — | med beaktande av alla medlemsstaters undertecknande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla medlemsstaters undertecknande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/80/EG av den 29 april 2004 om ersättning till brottsoffer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/80/EG av den 29 april 2004 om ersättning till brottsoffer (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (6), och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (6), och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 juni 2012EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 juni 2012EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/99/EU av den 13 december 2011 om den europeiska skyddsordern (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/99/EU av den 13 december 2011 om den europeiska skyddsordern (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 606/2013 av den 12 juni 2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 606/2013 av den 12 juni 2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor (9),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/947/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på domar och övervakningsbeslut i syfte att övervaka alternativa påföljder och övervakningsåtgärder (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/947/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på domar och övervakningsbeslut i syfte att övervaka alternativa påföljder och övervakningsåtgärder (10),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2009/829/RIF av den 23 oktober 2009 om tillämpning mellan Europeiska unionens medlemsstater av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om övervakningsåtgärder som ett alternativ till tillfälligt frihetsberövande (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2009/829/RIF av den 23 oktober 2009 om tillämpning mellan Europeiska unionens medlemsstater av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om övervakningsåtgärder som ett alternativ till tillfälligt frihetsberövande (11),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (12),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 10 juni 2011 om en färdplan för att stärka brottsoffers rättigheter och skyddet av brottsoffer, särskilt i samband med straffrättsliga förfaranden (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 10 juni 2011 om en färdplan för att stärka brottsoffers rättigheter och skyddet av brottsoffer, särskilt i samband med straffrättsliga förfaranden (13),

| — | med beaktande av Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd (14),

| — | med beaktande av programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap 2014–2020,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (SWD(2015)0278),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) Violence against women – an EU-wide survey, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) Violence against women – an EU-wide survey,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2009 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2009 (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (18),

| — | med beaktande av studien Den europeiska skyddsordern – Direktiv 2011/99/EU – Europeisk implementeringsanalys (PE603.272) från utredningstjänstens enhet för efterhandsbedömningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Den europeiska skyddsordern – Direktiv 2011/99/EU – Europeisk implementeringsanalys (PE603.272) från utredningstjänstens enhet för efterhandsbedömningar,

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av de gemensamma överläggningar som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män hållit i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma överläggningar som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män hållit i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0065/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0065/2018), och av följande skäl:

| A. | Alla former av våld mot en människa är en direkt kränkning av dennes mänskliga värdighet, vilken utgör själva grunden för alla grundläggande mänskliga rättigheter och därför måste respekteras och skyddas. Våld mot kvinnor är en brutal form av diskriminering och en kränkning av mänskliga och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Alla former av våld mot en människa är en direkt kränkning av dennes mänskliga värdighet, vilken utgör själva grunden för alla grundläggande mänskliga rättigheter och därför måste respekteras och skyddas. Våld mot kvinnor är en brutal form av diskriminering och en kränkning av mänskliga och grundläggande rättigheter.

| B. | Offer för övergrepp och våld riskerar att utsättas för sekundär och upprepad viktimisering, vedergällning och hot. Att ge dem nödvändigt skydd, inbegripet över statsgränser, är därför i stor utsträckning beroende av medvetenheten hos brottsoffer, samhället i stort och alla som är verksamma på området och kommer i kontakt med dem, däribland relevanta aktörer såsom kvinnojourer. |
| --- | --- |

B.

Offer för övergrepp och våld riskerar att utsättas för sekundär och upprepad viktimisering, vedergällning och hot. Att ge dem nödvändigt skydd, inbegripet över statsgränser, är därför i stor utsträckning beroende av medvetenheten hos brottsoffer, samhället i stort och alla som är verksamma på området och kommer i kontakt med dem, däribland relevanta aktörer såsom kvinnojourer.

| C. | En människas brist på lämpligt skydd mot könsrelaterat våld har en skadlig inverkan på samhället som helhet. |
| --- | --- |

C.

En människas brist på lämpligt skydd mot könsrelaterat våld har en skadlig inverkan på samhället som helhet.

| D. | En av de viktigaste säkerhetsaspekterna i varje samhälle är skyddet av den personliga integriteten och friheten för varje person. Den europeiska säkerhetsagendan bör som prioriterade frågor omfatta skydd av personlig säkerhet och skydd för alla personer mot könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

D.

En av de viktigaste säkerhetsaspekterna i varje samhälle är skyddet av den personliga integriteten och friheten för varje person. Den europeiska säkerhetsagendan bör som prioriterade frågor omfatta skydd av personlig säkerhet och skydd för alla personer mot könsrelaterat våld.

| E. | Våld och fysiska, psykiska och sexuella övergrepp drabbar i oproportionerligt hög grad kvinnor (19). En av tre kvinnor i EU har upplevt fysiskt och/eller sexuellt våld efter 15 års ålder. I vissa medlemsstater ignoreras eller bagatelliseras hur omfattande och allvarligt våldet mot kvinnor är, och det finns fortfarande en utbredd och oroväckande tendens att skuldbelägga offren. Bara omkring var tredje kvinna som misshandlats eller utsatts för sexuella övergrepp av sin partner kontaktar myndigheterna. |
| --- | --- |

E.

Våld och fysiska, psykiska och sexuella övergrepp drabbar i oproportionerligt hög grad kvinnor (19). En av tre kvinnor i EU har upplevt fysiskt och/eller sexuellt våld efter 15 års ålder. I vissa medlemsstater ignoreras eller bagatelliseras hur omfattande och allvarligt våldet mot kvinnor är, och det finns fortfarande en utbredd och oroväckande tendens att skuldbelägga offren. Bara omkring var tredje kvinna som misshandlats eller utsatts för sexuella övergrepp av sin partner kontaktar myndigheterna.

| F. | Att säkerställa jämställdhet inom alla politiska områden är en grundläggande princip i Europeiska unionen och en central faktor för att bekämpa könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

F.

Att säkerställa jämställdhet inom alla politiska områden är en grundläggande princip i Europeiska unionen och en central faktor för att bekämpa könsrelaterat våld.

| G. | I Istanbulkonventionen, som har undertecknats men inte ratificerats av EU och alla medlemsstater (20), anges att alla dess bestämmelser, särskilt åtgärder för att skydda brottsoffrens rättigheter, ska tillämpas utan åtskillnad på någon grund, och de undertecknande staterna uppmanas uttryckligen att erkänna stalkning som ett brott (artikel 34). Ratificering och fullständigt genomförande av Istanbulkonventionen kommer att bidra till att övervinna de utmaningar som tas upp i den europeiska skyddsordern i och med att en samstämd europeisk rättslig ram för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor kommer att inrättas. |
| --- | --- |

G.

I Istanbulkonventionen, som har undertecknats men inte ratificerats av EU och alla medlemsstater (20), anges att alla dess bestämmelser, särskilt åtgärder för att skydda brottsoffrens rättigheter, ska tillämpas utan åtskillnad på någon grund, och de undertecknande staterna uppmanas uttryckligen att erkänna stalkning som ett brott (artikel 34). Ratificering och fullständigt genomförande av Istanbulkonventionen kommer att bidra till att övervinna de utmaningar som tas upp i den europeiska skyddsordern i och med att en samstämd europeisk rättslig ram för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor kommer att inrättas.

| H. | För att minska det beräknade antalet orapporterade fall av våld måste medlemsstaterna inrätta och förstärka instrumenten för tidig varning och skydd för kvinnor, så att de ska känna sig säkra och kunna rapportera könsrelaterat våld. Det mycket stora mörkertalet när det gäller fall av könsrelaterat våld skulle kunna vara kopplat till att det saknas tillräckliga offentliga medel. De relevanta myndigheterna måste ha strukturer – såsom kvinnojourer som ger medicinskt och kriminaltekniskt stöd, psykologiskt stöd och rättshjälp – som skapar en trygg zon för kvinnor som utsätts för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

H.

För att minska det beräknade antalet orapporterade fall av våld måste medlemsstaterna inrätta och förstärka instrumenten för tidig varning och skydd för kvinnor, så att de ska känna sig säkra och kunna rapportera könsrelaterat våld. Det mycket stora mörkertalet när det gäller fall av könsrelaterat våld skulle kunna vara kopplat till att det saknas tillräckliga offentliga medel. De relevanta myndigheterna måste ha strukturer – såsom kvinnojourer som ger medicinskt och kriminaltekniskt stöd, psykologiskt stöd och rättshjälp – som skapar en trygg zon för kvinnor som utsätts för könsrelaterat våld.

| I. | Den fria rörligheten i EU innebär att människor ofta flyttar från ett land till ett annat. Den europeiska skyddsordern grundar sig i behovet av att skydda brottsoffers rättigheter och friheter, och särskilt av att respektera brottsoffers och potentiella brottsoffers rätt att åtnjuta fri rörlighet och säkerställa att deras skydd bibehålls när de utövar den rätten. |
| --- | --- |

I.

Den fria rörligheten i EU innebär att människor ofta flyttar från ett land till ett annat. Den europeiska skyddsordern grundar sig i behovet av att skydda brottsoffers rättigheter och friheter, och särskilt av att respektera brottsoffers och potentiella brottsoffers rätt att åtnjuta fri rörlighet och säkerställa att deras skydd bibehålls när de utövar den rätten.

| J. | Att förebygga våld genom att investera i kampanjer för medvetandegörande och information med verkningsfull mediebevakning, utbildning och vidareutbildning av yrkespersoner är centrala faktorer för att bekämpa könsrelaterat våld. Istanbulkonventionen ålägger parterna att förebygga könsrelaterat våld och könsstereotyper genom att behandla medias roll. Den allmänna bristen på medvetenhet bland brottsoffer som omfattas av nationella skyddsåtgärder om att den europeiska skyddsordern finns har en negativ inverkan på genomförandet av den. Informationskampanjer och medvetandegörande program för att bekämpa banaliseringen av våld i hemmet och könsrelaterat våld bidrar till en ökad vilja från brottsoffer att rapportera övergrepp och begära nationella och europeiska skyddsordrar samt bygger upp deras förtroende för de berörda myndigheterna. |
| --- | --- |

J.

Att förebygga våld genom att investera i kampanjer för medvetandegörande och information med verkningsfull mediebevakning, utbildning och vidareutbildning av yrkespersoner är centrala faktorer för att bekämpa könsrelaterat våld. Istanbulkonventionen ålägger parterna att förebygga könsrelaterat våld och könsstereotyper genom att behandla medias roll. Den allmänna bristen på medvetenhet bland brottsoffer som omfattas av nationella skyddsåtgärder om att den europeiska skyddsordern finns har en negativ inverkan på genomförandet av den. Informationskampanjer och medvetandegörande program för att bekämpa banaliseringen av våld i hemmet och könsrelaterat våld bidrar till en ökad vilja från brottsoffer att rapportera övergrepp och begära nationella och europeiska skyddsordrar samt bygger upp deras förtroende för de berörda myndigheterna.

| K. | År 2010, när den europeiska skyddsordern föreslogs av Europeiska rådet, omfattades 118 000 kvinnor bosatta i EU av skyddsåtgärder med anknytning till könsrelaterat våld. 2011 uppskattades att i genomsnitt 1 180 personer skulle behöva kontinuerliga gränsöverskridande skyddsåtgärder i EU. |
| --- | --- |

K.

År 2010, när den europeiska skyddsordern föreslogs av Europeiska rådet, omfattades 118 000 kvinnor bosatta i EU av skyddsåtgärder med anknytning till könsrelaterat våld. 2011 uppskattades att i genomsnitt 1 180 personer skulle behöva kontinuerliga gränsöverskridande skyddsåtgärder i EU.

| L. | Icke-statliga organisationer har ofta en central roll i många medlemsstater när det gäller stöd till offer. |
| --- | --- |

L.

Icke-statliga organisationer har ofta en central roll i många medlemsstater när det gäller stöd till offer.

| M. | Europeiska skyddsordrar är instrument för ömsesidigt erkännande och samarbete, som varken kan fungera korrekt eller skydda brottsoffer förrän de till fullo genomförts av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

M.

Europeiska skyddsordrar är instrument för ömsesidigt erkännande och samarbete, som varken kan fungera korrekt eller skydda brottsoffer förrän de till fullo genomförts av samtliga medlemsstater.

| N. | I synnerhet i fall av våld utfärdar vissa medlemsstater skyddsåtgärder på grundval av ett straffrättsligt förfarande, medan andra utfärdar skyddsordrar som grundar sig på civilrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

N.

I synnerhet i fall av våld utfärdar vissa medlemsstater skyddsåtgärder på grundval av ett straffrättsligt förfarande, medan andra utfärdar skyddsordrar som grundar sig på civilrättsliga förfaranden.

| O. | Det finns ett stort antal olika skyddsordrar i EU:s medlemsstater, och på grund av de olika rättssystemen i medlemsstaterna möter genomförandet av den europeiska skyddsordern många svårigheter, vilket skulle kunna få till följd att den korrekta tillämpningen av europeiska skyddsordrar för brottsoffer undergrävs och att antalet utfärdade europeiska skyddsordrar hämmas. |
| --- | --- |

O.

Det finns ett stort antal olika skyddsordrar i EU:s medlemsstater, och på grund av de olika rättssystemen i medlemsstaterna möter genomförandet av den europeiska skyddsordern många svårigheter, vilket skulle kunna få till följd att den korrekta tillämpningen av europeiska skyddsordrar för brottsoffer undergrävs och att antalet utfärdade europeiska skyddsordrar hämmas.

| P. | Majoriteten av medlemsstaterna har inget registreringssystem för att samla in uppgifter om europeiska skyddsordrar, och det finns heller inte något centralt europeiskt registreringssystem för att samla in alla relevanta EU-uppgifter. Otillräckliga uppgifter gör det svårt att bedöma genomförandet av den europeiska skyddsordern och att ta itu med brister i lagstiftningen eller genomförandet. |
| --- | --- |

P.

Majoriteten av medlemsstaterna har inget registreringssystem för att samla in uppgifter om europeiska skyddsordrar, och det finns heller inte något centralt europeiskt registreringssystem för att samla in alla relevanta EU-uppgifter. Otillräckliga uppgifter gör det svårt att bedöma genomförandet av den europeiska skyddsordern och att ta itu med brister i lagstiftningen eller genomförandet.

| Q. | Den europeiska skyddsordern är tillämplig på offer för samtliga typer av brott, inbegripet offer för terrorism, människohandel, könsrelaterat våld och organiserad brottslighet. Personer i utsatta situationer som har utsatts för brott måste behandlas med särskild uppmärksamhet när de ansöker om en europeisk skyddsorder. |
| --- | --- |

Q.

Den europeiska skyddsordern är tillämplig på offer för samtliga typer av brott, inbegripet offer för terrorism, människohandel, könsrelaterat våld och organiserad brottslighet. Personer i utsatta situationer som har utsatts för brott måste behandlas med särskild uppmärksamhet när de ansöker om en europeisk skyddsorder.

| R. | Det finns en stark koppling mellan hur den europeiska skyddsordern fungerar och de miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem som fastställs i direktiv 2012/29/EU. |
| --- | --- |

R.

Det finns en stark koppling mellan hur den europeiska skyddsordern fungerar och de miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem som fastställs i direktiv 2012/29/EU.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tydligt fördöma, och åta sig att avskaffa, alla former av könsrelaterat våld och våld mot kvinnor och att säkerställa en nolltolerans mot dessa former av våld. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att integrera jämställdhet i all sin politik, i synnerhet i politik med potentiell anknytning till ökad medvetenhet om och upptäckt av kvinnovåld samt till skydd och säkrande av brottsoffrens integritet. |
| --- | --- |

2.

Allmän bedömning av genomförandet av direktivet, och rekommendationer för att förbättra den europeiska skyddsorderns genomförande och funktion

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att alla medlemsstater som är bundna av direktivet om en europeisk skyddsorder har underrättat kommissionen om att direktivet införlivats med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är medvetet om den positiva effekt som inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa kan medföra för det gränsöverskridande skyddet av offer. Parlamentet anser att den europeiska skyddsordern har potential att bli ett ändamålsenligt instrument för att skydda brottsoffer i en modern värld som kännetecknas av stor rörlighet och en avsaknad av inre gränser. Parlamentet noterar dock med oro att efter införlivandet av direktivet om en europeisk skyddsorder har endast sju europeiska skyddsordrar identifierats i medlemsstaterna, trots att tusentals nationella skyddsordrar har begärts och utfärdats i medlemsstaterna under de senaste åren (21). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte före den 11 januari 2016 lämnade en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av direktivet om en europeisk skyddsorder. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullgöra sina rapporteringsskyldigheter enligt direktivet och i sin rapport inkludera en kartläggning av nationella skyddsåtgärder, en översikt av utbildningsverksamhet, en analys av medlemsstaternas efterlevnad av brottsoffrens rätt till kostnadsfri rättshjälp, inbegripet uppgifter om huruvida några kostnader avseende skyddsordern bärs av brottsoffren, och en kartläggning av de kampanjer för medvetandegörande som äger rum i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om den verkställande statens skyldighet att erkänna den europeiska skyddsordern med samma prioritet som den utfärdande staten trots de olika svårigheter och rättsliga utmaningar som detta innebär. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är oroat över att det finns en stor klyfta mellan samordning och kommunikation mellan medlemsstaterna när en europeisk skyddsorder verkställs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra och gemensamt stärka samarbetet och kommunikationen när det gäller den europeiska skyddsordern, eftersom detta skulle leda till mycket effektivare förfaranden och gränsöverskridande insatser från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att insamlingen av statistiska uppgifter behöver förbättras för att bedöma problemets omfattning och resultatet av åtgärder för att minska könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att standardisera och digitalisera formulär och förfaranden för den europeiska skyddsordern och inrätta ett nationellt registreringssystem för den europeiska skyddsordern i syfte att samla in uppgifter, samt att förbättra informationsutbytet med kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet samla in och till kommissionen vidarebefordra könsuppdelade uppgifter och uppgifter om det antal europeiska skyddsordrar som har begärts, utfärdats och verkställts samt uppgifter om vilka brottstyper det rör sig om. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt registreringssystem för att samla in uppgifter om europeiska skyddsordrar från alla medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar till utformning och genomförande av ett gemensamt formulär för ansökan om och erkännande av skyddsordrar, som ska vara giltigt både straffrättsligt och civilrättsligt för att kunna användas i alla medlemsstater. Parlamentet begär att ett digitalt förvaltningssystem också används för att underlätta samordning och standardisera de insamlade uppgifterna och påskynda både förvaltningen av ordrarna och utarbetandet av operativ statistik på unionsnivå. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att offentliggöra den fullständiga förteckningen över de behöriga myndigheter som ansvarar för utfärdande och erkännande av europeiska skyddsordrar och de centrala myndigheter som sänder och mottager europeiska skyddsordrar i medlemsstaterna, samt att göra förteckningen lättillgänglig så att det blir möjligt för skyddade personer och stödorganisationer för brottsoffer att begära europeiska skyddsordrar eller lösa liknande frågor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina nationella och lokala institutioner och behöriga myndigheter för att förbättra den europeiska skyddsorderns tillgänglighet och tillämplighet på ett sätt som främjar utfärdande av europeiska skyddsordrar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja alla former av utbyte av god praxis och samarbete mellan medlemsstaterna, och mellan medlemsstaterna och det civila samhället, i syfte att garantera välfungerande europeiska skyddsordrar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att brottsoffer som har skaffat eller kan tänka sig att skaffa ett nationellt skydd, automatiskt och på lämpligt sätt, bör informeras och påminnas, både muntligen och skriftligen, av en specifik ansvarig myndighet om möjligheten att begära en europeisk skyddsorder under straffrättsliga förfaranden. Parlamentet betonar att en person som är föremål för en skyddsåtgärd inte bör behöva betala några avgifter när denne begär att en europeisk skyddsorder ska utfärdas. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en individuell bedömning och införa ett jämställdhetsfrämjande tillvägagångssätt, vad gäller tillhandahållande av hjälp- och stödåtgärder vid ansökan om europeiska skyddsordrar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar den bristfälliga tillgången till rättslig prövning och rättshjälp för offer för alla former av brott i vissa medlemsstater, vilket leder till dålig information till brottsoffer om möjligheten att begära en europeisk skyddsorder. Parlamentet anser att tillhandahållandet av kostnadsfri rättshjälp, administrativt stöd och adekvat information om den europeiska skyddsordern till skyddade personer om den europeiska skyddsordern bör säkerställas av medlemsstaterna, eftersom detta är av avgörande betydelse för användningen av instrumentet och dess ändamålsenlighet, i både utfärdande- och verkställighetsskedena. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka anslagen för övervakning och förebyggande av våld mot kvinnor i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna till att informera skyddade personer om de kompletterande resurser i form av socialt bistånd som finns tillgängliga i den mottagande staten, såsom familjestöd, bostadsstöd etc., mot bakgrund av att dessa åtgärder ligger utanför tillämpningsområdet för europeiska skyddsordrar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att man som en del av skyddet och det komplementära sociala arbetet bör ägna särskild uppmärksamhet åt barn som är brottsoffer och åt barn till brottsoffer, särskilt åt dem som löper risk att utsättas för sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att översättning och tolkning till ett språk som brottsoffret förstår inte garanteras av medlemsstaterna före, under och efter utfärdandet av en europeisk skyddsorder. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att offren alltid bör ha rätt att höras under förfarandena för den europeiska skyddsordern och understryker att översättnings- och tolktjänster måste vara tillgängliga kostnadsfritt under hela processen för den europeiska skyddsordern. Parlamentet betonar därför att alla relevanta handlingar bör översättas till ett språk som brottsoffret förstår. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beklagar bristen på särskilda åtgärder som genomförts av medlemsstaterna för brottsoffer i utsatta situationer eller med särskilda behov. Parlamentet anser att nedskärningarna av offentliga utgifter i många fall har en negativ inverkan på de medel som finns tillgängliga för att tillämpa nämnda särskilda åtgärder. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att, i samarbete med kommissionen och relevanta organisationer som arbetar med brottsofferskydd, anta särskilda riktlinjer och åtgärder som kommer att göra den europeiska skyddsordern mer lätthanterlig för brottsoffer i utsatta situationer eller med särskilda behov. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Med tanke på den växande och farliga trenden med människohandel, betonar Europaparlamentet att den europeiska skyddsordern kan vara ett mycket fördelaktigt instrument för offer för människohandel. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införliva den europeiska skyddsordern i en EU-strategi för att bekämpa människohandel. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att utfärdandet av skyddsordern måste fungera så snabbt, ändamålsenligt, effektivt och automatiskt som möjligt och inbegripa minsta möjliga byråkrati för att dess potential ska kunna utnyttjas till fullo och för att säkerställa likvärdiga skyddsåtgärder i både den utfärdande och den verkställande staten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa en tydlig och kort tidsram på två veckor för medlemsstaternas behöriga myndigheter vid utfärdande och meddelande av europeiska skyddsordrar, i syfte att undvika att osäkerheten och pressen ökas för skyddade personer, och – för att uppnå samma mål – instruera de behöriga myndigheterna att lämna tillräcklig information till offren under beslutsförfarandet för deras ansökningar, inbegripet att meddela dem om alla händelser som inträffar under detta förfarande. I detta sammanhang uppmanar parlamentet eftertryckligen medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel till myndigheter som arbetar med europeiska skyddsordrar i syfte att främja ett effektivt system där brottsoffrets situation beaktas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till den skyddade personens intressen och vara en trygg zon för människor som anmäler våld, genom att fullt ut respektera skyldigheten att inte ge den person som är orsak till fara information om var den skyddade personen befinner sig eller om andra detaljer beträffande den personen, om så inte är strikt nödvändigt för att uppnå målen för skyddsordern. Parlamentet betonar att brottsoffret, i händelse av en situation som kräver att förövaren informeras om några som helst närmare uppgifter om den europeiska skyddsordern, måste informeras om det beslutet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att planera särskilda åtgärder för att underlätta utfärdande av europeiska skyddsordrar för att skydda familjemedlemmar som lever tillsammans med ett brottsoffer som redan skyddas av en europeisk skyddsorder. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet lyfter fram den ökande effektiviteten hos ny teknik som exempelvis GPS-övervakningssystem och smartphone-applikationer som utlöser larm när risken är överhängande, som ett sätt att förbättra europeiska skyddsordrars effektivitet och anpassningsförmåga i både den utfärdande och den verkställande staten. Parlamentet ser med oro på att enbart ett begränsat antal medlemsstater använder sådan ny teknik. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av att övervaka europeiska skyddsordrar i den verkställande staten i förhållande till det hot som brottsoffret utsätts för, för att avgöra om de vidtagna skyddsåtgärderna har genomförts korrekt och om de behöver ses över. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av detta direktiv och att utan dröjsmål inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som bryter mot det. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar, i enlighet med det synsätt som framförts vid upprepade tillfällen av sammanslutningar för offer för könsrelaterat våld, till att man ska testa förfaranden som ändrar det sätt som skyddsbegreppet traditionellt förstås i flertalet medlemsstater. Parlamentet betonar att de metoder som tillämpas för att undvika risker – i stället för att vara inriktade på åtgärder som berör brottsoffren – bör inbegripa förebyggande åtgärder samt bevakning, kontroll och uppföljning av personer som orsakar skador. Obligatorisk omskolning för gärningsmän bör på ett prioriterat sätt ingå bland de förebyggande åtgärder som ska tillämpas. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra en grundlig undersökning av möjliga sätt att förbättra lagstiftning som anknyter till den europeiska skyddsordern och dess faktiska genomförande i alla EU:s medlemsstater, och praktiskt stöd för att garantera rätten till internationellt skydd och till hjälp och stöd som brottsoffer med skydd på nationell nivå åtnjuter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU:s byråer, såsom FRA och Europeiska jämställdhetsinstitutet, att regelbundet övervaka genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå ut med en uppmaning till civilsamhället om övervakning och rapportering för att förbättra den europeiska skyddsorderns funktionssätt som ett instrument i medlemsstaterna och att i detta syfte göra EU-medel tillgängliga för icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå ut med uppmaningar om främjande av forskning om användningen av nationella och europeiska skyddsordrar samt att samordna programmen för att starta kampanjer för medvetandegörande i medlemsstaterna i syfte att informera brottsoffer om möjligheten att ansöka om en europeisk skyddsorder och om gränsöverskridande skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sitt arbete med icke-statliga organisationer och erbjuda obligatoriska människorättsbaserade, serviceinriktade, praktiska och sektorsövergripande fortbildningskurser för alla offentliga tjänstemän som arbetar yrkesmässigt med brottsoffer i samband med den europeiska skyddsordern och som är av central betydelse för ett korrekt genomförande av detta direktiv. Parlamentet betonar att särskild och regelbunden fortbildning om de europeiska skyddsordrarna för polisen, personalen vid de behöriga nationella myndigheterna, rättstillämpare, socialarbetare, föreningar och icke-statliga organisationer som arbetar med våldsoffer bör upprättas i samtliga medlemsstater. Parlamentet efterlyser att personal som arbetar med fall av könsrelaterat våld får lämplig utbildning i att ta hänsyn till de specifika behoven hos kvinnor som är våldsoffer och att de tilldelas tillräckliga resurser för att prioritera könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med tanke på att kvinnohatet och sexismen är djupt rotade i våra samhällen och på barns och ungdomars växande exponering för våld på internet inkludera utbildning i jämställdhet och icke-våld i grund- och gymnasieskolornas läroplaner genom att inleda diskussioner bland eleverna och genom att utnyttja alla möjliga tillfällen för undervisning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att nya kommunikationssätt, t.ex. via digitala plattformar, används som en ny form av könsrelaterat våld som även inbegriper hot och trakasserier. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att inbegripa dessa aspekter när de utfärdar och/eller verkställer en europeisk skyddsorder. |
| --- | --- |

35.

Allmänna rekommendationer vad gäller könsrelaterat våld

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera skydd av alla medborgare, i synnerhet de som befinner sig i de mest utsatta situationerna, i den europeiska säkerhetsagendan med fokus på offer för brott som till exempel människohandel eller könsrelaterat våld, inklusive offer för terrorism som också behöver särskild uppmärksamhet samt särskilt stöd och erkännande från samhället. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta kampanjer för att uppmuntra kvinnor att rapportera alla former av våld baserat på kön, så att de kan skyddas och så att tillförlitligheten för data om könsrelaterat våld kan öka. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker att den främsta orsaken till variationerna av i vilken grad nationella och europeiska skyddsordrar utnyttjas, enligt den rapport som utarbetats av parlamentets utredningstjänst, är att brottsoffren och många yrkesverksamma inte känner till de möjligheter som detta direktiv erbjuder. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta fullt ansvar för sina medborgare och att – med berörda icke-statliga organisationers deltagande – inleda långsiktigt medvetandegörande och intersektionella kampanjer om tillgängliga instrument och hur de används, med inriktning på a) hela samhället, b) potentiella brottsoffer, särskilt kvinnor med nationella skyddsåtgärder i kraft, och c) yrkesverksamma, till exempel brottsbekämpande myndigheter, tjänstemän inom rättssystemet och tillhandahållare av rättshjälp samt sociala tjänster och larmtjänster, vilka är de första som möter brottsoffer. Följaktligen uppmanas kommissionen att tillhandahålla finansiering för att inleda informationsprogrammen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet noterar att det finns en europeisk e-juridikportal som drivs av kommissionen med bidrag från medlemsstaterna. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utvidga den befintliga avdelningen för brottsoffer på den europeiska e-juridikportalen och att där inbegripa all relevant information om brottsoffers rättigheter, inbegripet landspecifika riktlinjer om rapportering av våldsincidenter. Parlamentet framhåller behovet av att utforma avdelningen för brottsoffer som ett lättanvändbart praktiskt verktyg och en lättanvändbar informationskälla som bör vara tillgänglig på alla officiella EU-språk. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att inrätta en användarvänlig webbplats för brottsoffers rättigheter som även innefattar den europeiska skyddsordern och en digital rapporteringsplattform för att göra det lättare att identifiera könsrelaterat våld och som skulle kunna vara lättåtkomlig via t.ex. de nationella portalerna med juridisk information. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sitt arbete med icke-statliga organisationer som arbetar med skydd för våldsoffer, i syfte att utforma strategier som inbegriper såväl proaktiva som reaktiva åtgärder när det gäller könsrelaterat våld, den europeiska skyddsorderns funktionssätt och nödvändiga förändringar i lagstiftning och stöd. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rättsakt till stöd för medlemsstaternas arbete med att förebygga och avskaffa alla former av våld mot kvinnor och flickor och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar rådet att aktivera övergångsklausulen genom att anta ett enhälligt beslut om att fastställa våld mot kvinnor och flickor (och andra former av könsrelaterat våld) som ett brottsområde enligt artikel 83.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar till ett skyndsamt inledande av en process för att främja gradvis konvergering av den lagstiftning som tillämpas på de former av våld som ger upphov till skyddsordrar. Parlamentet betonar att allvaret hos de angrepp och övergrepp som särskilt skadar kvinnor bör motivera straffrättsliga påföljder i samtliga medlemsstater, och de skyddsåtgärder som avser könsrelaterat våld bör också utfärdas av domstolarna. |
| --- | --- |

43.

För en enhetlig EU-rättslig ram som ger skydd åt brottsoffer

| 44. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet den 13 juni 2017 av akten om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen, vilken följer ett helhetsomfattande, uttömmande och samordnat tillvägagångssätt som sätter brottsoffrets rättigheter i centrum och som till fullo bör kopplas till den europeiska skyddsordern. Parlamentet uppmanar EU att slutföra en bred anslutning till konventionen för att förebygga våld mot kvinnor, bekämpa straffrihet och skydda offer. Parlamentet betonar vilken betydelse detta instrument har för att komma till rätta med ett av hindren för tillämpningen av europeiska skyddsordrar, nämligen bristen på erkännande av stalkning som ett brott i alla medlemsstater. I linje med sin resolution av den 12 september 2017 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen uppmanar parlamentet kommissionen att utse en EU-samordnare för våld mot kvinnor som ska bära ansvaret för samordning, genomförande, övervakning och utvärdering av EU:s politik, instrument och åtgärder för att förebygga och bekämpa alla former av våld mot kvinnor och flickor samt företräda EU i kommittén för parterna i konventionen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater som ännu inte ratificerat och till fullo genomfört Istanbulkonventionen att göra det och anslå tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och könsrelaterat våld, inbegripet genom att stärka kvinnors och flickors ställning, skydda brottsoffer och ge dem möjlighet att få ersättning. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa lämplig fortbildning samt lämpliga förfaranden och riktlinjer för alla yrkespersoner som arbetar med offer för alla former av våld som omfattas av konventionen, i syfte att förhindra diskriminering eller upprepad viktimisering i samband med rättsliga, medicinska och polisiära förfaranden. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar den skyldighet som fastställs i Istanbulkonventionen om att inrätta nationella hjälptelefoner som är kostnadsfria och bemannade dygnet runt alla dagar i veckan för att ge råd till den som söker stöd beträffande alla former av våld som faller inom ramen för denna konvention. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda detta verktyg i relevanta fall och att tillhandahålla information om den europeiska skyddsordern till brottsoffer. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet understryker att de rättsliga och praktiska bristerna i genomförandet av detta direktiv kan motverkas genom verklig samverkan och samordning mellan EU:s olika instrument för brottsofferskydd, som till exempel rambeslut 2009/829/JHA om övervakningsåtgärder som ett alternativ till tillfälligt frihetsberövande och rambeslutet om övervakningsåtgärder, förordning (EU) nr 606/2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor och direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om miniminormer för brottsoffers rättigheter samt stöd till och skydd av brottsoffer, vilket fastställer rätten att få information, kostnadsfria tolktjänster och kostnadsfri översättning av information och genom vilket en heltäckande strategi för offer med särskilda behov, däribland offer för könsrelaterat våld, fastställs. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att informera brottsoffer om andra skyddsåtgärder ifall den verkställande staten inte längre omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att se över de befintliga instrumenten för rättsligt skydd av brottsoffer och upprätta en enhetlig EU-rättslig ram för detta. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur detta direktiv tillämpas i anslutning till relaterade instrument på det civilrättsliga området, närmare bestämt förordning (EU) nr 606/2013, och föreslå riktlinjer för hur dessa båda rättsliga EU-instrument – vilka syftar till att skydda brottsoffer genom att erkänna skyddsåtgärder som har antagits enligt nationella civil- eller straffrättsliga förfaranden – kan tillämpas effektivare av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Europeiska jämställdhetsinstitutet. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 11.

(2)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 13.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0329.

(4)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(5)  EUT L 261, 6.8.2004, s. 15.

(6)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(7)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(8)  EUT L 338, 21.12.2011, s. 2.

(9)  EUT L 181, 29.6.2013, s. 4.

(10)  EUT L 337, 16.12.2008, s. 102.

(11)  EUT L 294, 11.11.2009, s. 20.

(12)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(13)  EUT C 187, 28.6.2011, s. 1.

(14)  EUT C 115, 4.5.2010, s. 1.

(15)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 53.

(16)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 35.

(17)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 2.

(18)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 2.

(19)  Rapporten från FRA Violence against women: an EU-wide survey. Main results report visar att en av tre kvinnor (33 procent) har upplevt fysiskt och/eller sexuellt våld sedan 15 års ålder. En av fem kvinnor (18 procent) har utsatts för stalkning och varannan kvinna (55 procent) har utstått en eller flera former av sexuella trakasserier. Mot bakgrund av detta kan våld mot kvinnor inte ses som ett marginellt problem som enbart berör vissa kvinnors liv.

(20)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/210/signatures?desktop=true

(21)  I utredningstjänstens studie ”Den europeiska skyddsordern – Direktiv 2011/99/EU – Europeisk implementeringsanalys”rapporteras att det för år 2010 uppskattats att fler än 100 000 kvinnor som är bosatta i EU omfattades av skyddsåtgärder med anknytning till könsrelaterat våld.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/155

---

P8_TA(2018)0190

Genomförandet av Bolognaprocessen – lägesrapport och uppföljning

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av Bolognaprocessen – lägesrapport och uppföljning (2018/2571(RSP))

(2019/C 390/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 14 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 14 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om EU-institutionernas bidrag till konsolideringen av och framstegen för Bolognaprocessen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om EU-institutionernas bidrag till konsolideringen av och framstegen för Bolognaprocessen (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 och 26 november 2013 om den europeiska högre utbildningens globala dimension (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 och 26 november 2013 om den europeiska högre utbildningens globala dimension (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011Stöd till tillväxt och sysselsättning – en agenda för modernisering av Europas system för högre utbildning (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011Stöd till tillväxt och sysselsättning – en agenda för modernisering av Europas system för högre utbildning (COM(2011)0567),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 och 29 november 2011 om moderniseringen av den högre utbildningen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 och 29 november 2011 om moderniseringen av den högre utbildningen (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2012En ny syn på utbildning – att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2012En ny syn på utbildning – att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat (COM(2012)0669),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/143/EG av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/143/EG av den 15 februari 2006 om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen (4),

| — | med beaktande av den gemensamma deklaration som undertecknades i Bologna den 19 juni 1999 av utbildningsministrarna från 29 europeiska länder (Bolognadeklarationen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma deklaration som undertecknades i Bologna den 19 juni 1999 av utbildningsministrarna från 29 europeiska länder (Bolognadeklarationen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2017Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2017Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (COM(2017)0673),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om genomförandet av Bolognaprocessen – lägesrapport och uppföljning, (O-000020/2018 – B8-0014/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om genomförandet av Bolognaprocessen – lägesrapport och uppföljning, (O-000020/2018 – B8-0014/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Bolognaprocessen är ett mellanstatligt initiativ genom vilket länder försöker att med hjälp av en öppen och samarbetsinriktad dialog uppnå gemensamma mål med internationellt överenskomna åtaganden, och på så sätt bidra till att skapa ett europeiskt område för högre utbildning. Högre utbildning av hög kvalitet är en förutsättning för att skapa ett brett och avancerat kunskapssamhälle, som i slutändan bidrar till att skapa ett stabilt, fredligt och tolerant samhälle genom att garantera att lika möjligheter och utbildning av hög kvalitet är tillgänglig för alla. |
| --- | --- |

A.

Bolognaprocessen är ett mellanstatligt initiativ genom vilket länder försöker att med hjälp av en öppen och samarbetsinriktad dialog uppnå gemensamma mål med internationellt överenskomna åtaganden, och på så sätt bidra till att skapa ett europeiskt område för högre utbildning. Högre utbildning av hög kvalitet är en förutsättning för att skapa ett brett och avancerat kunskapssamhälle, som i slutändan bidrar till att skapa ett stabilt, fredligt och tolerant samhälle genom att garantera att lika möjligheter och utbildning av hög kvalitet är tillgänglig för alla.

| B. | Bolognaprocessen har främjat rörlighet genom att öka internationaliseringen av den högre utbildningen och förbättra kompatibiliteten mellan och jämförbarheten av standarden i olika system för högre utbildning, samtidigt som man respekterar principerna om akademisk frihet och institutionellt självbestämmande och fokuserar på att stärka den högre utbildningens kvalitet och erbjuda medborgarna lika möjligheter. |
| --- | --- |

B.

Bolognaprocessen har främjat rörlighet genom att öka internationaliseringen av den högre utbildningen och förbättra kompatibiliteten mellan och jämförbarheten av standarden i olika system för högre utbildning, samtidigt som man respekterar principerna om akademisk frihet och institutionellt självbestämmande och fokuserar på att stärka den högre utbildningens kvalitet och erbjuda medborgarna lika möjligheter.

| C. | Det europeiska området för högre utbildning har som syfte att inrätta ett system med tre nivåer (kandidat-, magister- och doktorsexamen) och att göra de europeiska systemen för högre utbildning mer internationellt jämförbara och attraktiva. |
| --- | --- |

C.

Det europeiska området för högre utbildning har som syfte att inrätta ett system med tre nivåer (kandidat-, magister- och doktorsexamen) och att göra de europeiska systemen för högre utbildning mer internationellt jämförbara och attraktiva.

| D. | Utbildning är en av huvudpelarna i vårt samhälle och högre utbildning spelar en viktig roll för att främja den personliga utvecklingen och kompetensutvecklingen och för att öka anställbarheten och konkurrenskraften, stärka samhällsengagemanget, det aktiva medborgarskapet och den interkulturella förståelsen samt för att främja gemensamma värderingar och ta itu med utmaningarna i en värld i snabb förändring. |
| --- | --- |

D.

Utbildning är en av huvudpelarna i vårt samhälle och högre utbildning spelar en viktig roll för att främja den personliga utvecklingen och kompetensutvecklingen och för att öka anställbarheten och konkurrenskraften, stärka samhällsengagemanget, det aktiva medborgarskapet och den interkulturella förståelsen samt för att främja gemensamma värderingar och ta itu med utmaningarna i en värld i snabb förändring.

| E. | Kommissionen har lanserat en ny EU-agenda för högre utbildning i syfte att stödja högskolor och nationella myndigheter med ansvar för högre utbildning. Andra länder i det europeiska området för högre utbildning skulle gradvis kunna involveras i denna process genom samråd och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har lanserat en ny EU-agenda för högre utbildning i syfte att stödja högskolor och nationella myndigheter med ansvar för högre utbildning. Andra länder i det europeiska området för högre utbildning skulle gradvis kunna involveras i denna process genom samråd och utbyte av bästa praxis.

| F. | Strävan efter ett öppet och inkluderande europeiskt område för högre utbildning som bygger på kvalitet och ömsesidigt förtroende är grunden för Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

F.

Strävan efter ett öppet och inkluderande europeiskt område för högre utbildning som bygger på kvalitet och ömsesidigt förtroende är grunden för Bolognaprocessen.

| G. | Bolognaprocessen och det europeiska området för högre utbildning omfattar 48 länder där många viktiga grannar och partner till EU ingår. Bolognaprocessen effektiviserar de partnerskap med tredjeländer som rör högre utbildning och skapar incitament för reformer på utbildningsområdet och andra områden i respektive länder. |
| --- | --- |

G.

Bolognaprocessen och det europeiska området för högre utbildning omfattar 48 länder där många viktiga grannar och partner till EU ingår. Bolognaprocessen effektiviserar de partnerskap med tredjeländer som rör högre utbildning och skapar incitament för reformer på utbildningsområdet och andra områden i respektive länder.

| H. | Med tanke på att framstegen i genomförandet av Bolognaprocessen inom hela det europeiska området för högre utbildning skiljer sig åt och att det i många fall är svårt att genomföra de överenskomna strukturreformerna, är ökad och förenklad rörlighet för studenter samt gemensamma utbildningsbevis än så länge Bolognaprocessens två stora framgångar. |
| --- | --- |

H.

Med tanke på att framstegen i genomförandet av Bolognaprocessen inom hela det europeiska området för högre utbildning skiljer sig åt och att det i många fall är svårt att genomföra de överenskomna strukturreformerna, är ökad och förenklad rörlighet för studenter samt gemensamma utbildningsbevis än så länge Bolognaprocessens två stora framgångar.

| I. | Vitryssland togs upp i det europeiska området för högre utbildning 2015 förutsatt att landet skulle uppfylla de krav som fastslagits i den vitryska färdplanen för högskolereformer. De vitryska myndigheterna fullgjorde inte sina skyldigheter före utgången av 2017 och bör få igång reformerna igen. |
| --- | --- |

I.

Vitryssland togs upp i det europeiska området för högre utbildning 2015 förutsatt att landet skulle uppfylla de krav som fastslagits i den vitryska färdplanen för högskolereformer. De vitryska myndigheterna fullgjorde inte sina skyldigheter före utgången av 2017 och bör få igång reformerna igen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de deltagande länderna att öka sitt politiska engagemang och främja ömsesidigt samarbete i genomförandet av de gemensamt överenskomna målen inom hela det europeiska området för högre utbildning, och vid behov utveckla lämpliga regelverk i syfte att konsolidera dess utveckling, stärka dess trovärdighet och bli en referenspunkt för akademisk spetskompetens i hela världen, och samtidigt öka möjligheterna till rörlighet för att så många studerande som möjligt ska kunna delta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de deltagande länderna att garantera öppna, tillgängliga och rättvisa mekanismer för att fördela rörlighetsbidrag. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka sina utbildningsbudgetar i syfte att garantera en offentlig högre utbildning som är kostnadsfri och tillgänglig för alla i syfte att främja livslångt lärande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de deltagande länderna att göra det lättare att erkänna akademiska studieperioder och studiemeriter som man erhållit utomlands samt kvalifikationer för akademiska och yrkesmässiga ändamål och tidigare lärande, samt att utveckla kvalitetssäkringssystem. Parlamentet insisterar på att unionen, medlemsstaterna och universiteten bör inrätta mekanismer som tillhandahåller finansiellt och administrativt stöd till studerande, akademiker och personal från studieovana miljöer genom lämplig finansiering, bland annat genom att få dem att delta i program för rörlighet och göra tillträdet till högre utbildning öppnare genom fler möjligheter till livslångt lärande på akademisk nivå, uppmuntra till kompletterande utbildningsformer såsom icke-formell och informell utbildning och skapa öppnare utbildningsvägar genom att undanröja befintliga hinder mellan olika utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar berörda aktörer och institutioner att hitta en lösning på problemet med korta cykler där det krävs ett inträdesprov till universiteten för att få tillgång och tillträde till ett kandidatprogram. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar länderna i det europeiska området för högre utbildning att främja mer inkluderande rörlighet för studerande, lärare, forskare och administrativ personal, eftersom rörlighet bidrar både till personlig och yrkesmässig utveckling samt till en högre kvalitet vad gäller inlärning, undervisning, forskning och administration. Parlamentet vill att rörlighet inkluderas i utbildningsprogrammen och att inlärningen av främmande språk förbättras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda tillräcklig offentlig finansiering och att använda dessa medel mer effektivt för att se till att studerande och forskare har de resurser som krävs för att studera utomlands, och att deras sociala och ekonomiska bakgrund inte utgör något hinder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att spridning av kunskap, forskning och vetenskap i alla länder i det europeiska området för högre utbildning är en central del i EU:s strategi efter 2020, och i hög grad bidrar till att främja ett europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma genomförandet av målen från ministerkonferensen i Jerevan avseende kvaliteten på undervisning och lärande samt att öka de utexaminerades anställbarhet under hela deras yrkesverksamma liv. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av en ökad social dimension i den högre utbildningen. Parlamentet uppmanar länderna i det europeiska området för högre utbildning att på ett effektivt sätt införa strategin för den sociala dimensionen och att erbjuda studerande med funktionshinder och från studieovana miljöer konkreta möjligheter att få tillträde till och avsluta högre utbildning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar länderna i det europeiska området för högre utbildning att se till att samråden med och den kritiska granskningen av sina högre utbildningsanstalter sker på internationell nivå, och att arbeta för en mer samordnad metod vid genomförandet av gemensamt överenskomna reformer för att uppnå målen i Bolognaprocessen och få till stånd ett effektivt erkännande av icke-formell utbildning och informellt lärande för att öka de studerandes anställbarhet och samhällsengagemang. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker behovet av ökat tillträde för underrepresenterade grupper, särskilt genom att fastställa kvantitativa mål som avser den andel personer som har tillgång till och slutför en utbildning. Parlamentet betonar betydelsen av att garantera och främja tillträde för flyktingar och asylsökande till alla institutioner i det europeiska området för högre utbildning, och påminner om att den högre utbildningens ”attraktivitet”i Europa också är beroende av möjligheterna att utan diskriminering tillgodose de studerandes behov. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka de framsteg som görs för att nå Bolognaprocessens mål för en social dimension liksom bredare inkluderande mål. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar den ministerkonferens som kommer att hållas i Paris i år att rapportera om genomförandet av det mål som fastställdes vid den senaste ministerkonferensen i Jerevan i maj 2015 om att slutföra inrättandet av ett europeiskt område för högre utbildning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet begär att 2018 års kommande ministerkonferens i Paris avseende det europeiska området för högre utbildning tillhandahåller en kritisk bedömning av Bolognaprocessen i syfte att a) identifiera kvarstående hinder och möjliga lösningar och säkerställa ett konkret genomförande av åtagandena, b) stödja de länder som släpar efter i genomförandet av centrala åtaganden i Bolognaprocessen genom ökad kapacitetsuppbyggnad, och att utveckla särskilda mekanismer och förfaranden som hanterar fall av bristande efterlevnad, och c) kartlägga nya mål för det europeiska området för högre utbildning efter 2020 samt stärka dialogen mellan regeringar, institutioner för högre utbildning och forskningsinstitut, för att därmed bidra till att skapa ett mer integrerat, högkvalitativt, inkluderande, attraktivt och konkurrenskraftigt europeiskt område för högre utbildning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar länderna i det europeiska området för högre utbildning att låta Vitryssland stå kvar på dagordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla nödvändiga resurser för de åtgärder som krävs för genomförandet av den vitryska färdplanen för högskolereformer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar sekretariatet för Bolognas uppföljningsgrupp att övervaka rapporterna om att samma riktlinjer har genomförts på olika sätt i olika länder i det europeiska området för högre utbildning, och att olika bakgrunder och resursnivåer har lett till betydande skillnader mellan institutionerna inom det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker vikten av att stärka och skapa möjligheter till samhällsdebatt om den högre utbildningen och de problem som aktörerna står inför. Parlamentet betonar vikten av att få flera studerande, forskare, lärare och annan skolpersonal att delta i styrningen av den högre utbildningen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att senast 2020 öka de offentliga medlen inom utbildning och respektera EU:s överordnade mål på 3 % av EU:s BNP i forskning och utbildning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 24.

(2)  EUT C 28, 31.1.2014, s. 2.

(3)  EUT C 372, 20.12.2011, s. 36.

(4)  EUT L 64, 4.3.2006, s. 60.

(5)  EUT C 346, 21.9.2016, s. 2.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/158 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/158

---

P8_TA(2018)0092

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EU och Libanon: Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon som fastställer villkoren för Republiken Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE))

(Godkännande)

(2019/C 390/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11967/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11967/2017),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon som fastställer villkoren för Republiken Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) (11928/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon som fastställer villkoren för Republiken Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) (11928/2017),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/1324 av den 4 juli 2017 om unionens deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) som genomförs gemensamt av flera medlemsstater (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/1324 av den 4 juli 2017 om unionens deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) som genomförs gemensamt av flera medlemsstater (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0344/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0344/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0352/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0352/2017),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Libanon. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 185, 18.7.2017, s. 1.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/159 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/159

---

P8_TA(2018)0093

Partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Mauritius: fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius (12476/2017– C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE))

(Godkännande)

(2019/C 390/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12476/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12476/2017),

| — | med beaktande av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius (12479/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius (12479/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0445/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0445/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A8-0053/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A8-0053/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Mauritius. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/160 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/160

---

P8_TA(2018)0094

Avtalet mellan EU och Norge om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE))

(Godkännande)

(2019/C 390/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (13357/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (13357/2017),

| — | med beaktande av förslaget till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter (13471/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Konungariket Norge om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter (13471/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0434/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0434/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0126/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0126/2018),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Norge. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/161 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/161

---

P8_TA(2018)0096

Inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inom ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0479), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0479),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0330/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0330/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 december 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 december 2016 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 23 mars 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 23 mars 2017 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från och utskottet för utveckling, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0262/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från och utskottet för utveckling, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0262/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 75, 10.3.2017, s. 103.

(2)  EUT C 272, 17.8.2017, s. 36.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 13 september 2017 (Antagna texter, P8_TA(2017)0339.

---

P8_TC1-COD(2016)0230

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/841.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/163

---

P8_TA(2018)0097

Bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0482), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0482),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0331/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0331/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 december 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 december 2016 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 23 mars 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 23 mars 2017 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 januari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 januari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0208/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0208/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 75, 10.3.2017, s. 103.

(2)  EUT C 272, 17.8.2017, s. 36.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 14 juni 2017 (Antagna texter, P8_TA(2017)0256).

---

P8_TC1-COD(2016)0231

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/842.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/165 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/165

---

P8_TA(2018)0098

Stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0481), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0481),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 224 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0307/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 224 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0307/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om finansiering av politiska partier och politiska stiftelser på europeisk nivå (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om finansiering av politiska partier och politiska stiftelser på europeisk nivå (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 mars 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 mars 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och ståndpunkten i form av ändringsförslag från budgetkontrollutskottet (A8-0373/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och ståndpunkten i form av ändringsförslag från budgetkontrollutskottet (A8-0373/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0274.

---

P8_TC1-COD(2017)0219

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/... om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU, Euratom) 2018/673.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/166 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/166

---

P8_TA(2018)0099

Byggnaders energiprestanda ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0765), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0765),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0499/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0499/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den nederländska första kammaren och den nederländska andra kammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den nederländska första kammaren och den nederländska andra kammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 april 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 april 2017 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 juli 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 juli 2017 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 januari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 januari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0314/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0314/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 246, 28.7.2017, s. 48.

(2)  EUT C 342, 12.10.2017, s. 119.

---

P8_TC1-COD(2016)0381

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2018/844.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/168 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/168

---

P8_TA(2018)0106

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: EU-varumärken

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 5 mars 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 om EU-varumärken och om upphävande av delegerad förordning (EU) 2017/1430 (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA))

(2019/C 390/30)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)01231) (den ändrade delegerade förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)01231) (den ändrade delegerade förordningen),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 23 mars 2018, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 23 mars 2018, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 27 mars 2018 från utskottet för rättsliga frågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 27 mars 2018 från utskottet för rättsliga frågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 207/2009 av den 26 februari 2009 om gemenskapsvarumärken (1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2424 av den 16 december 2015 om ändring av rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken och av kommissionens förordning (EG) nr 2868/95 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 40/94 om gemenskapsvarumärken samt om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 2869/95 om de avgifter som ska betalas till byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) (2) och därefter kodifierad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om EU-varumärken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 207/2009 av den 26 februari 2009 om gemenskapsvarumärken (1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2424 av den 16 december 2015 om ändring av rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken och av kommissionens förordning (EG) nr 2868/95 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 40/94 om gemenskapsvarumärken samt om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 2869/95 om de avgifter som ska betalas till byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) (2) och därefter kodifierad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om EU-varumärken (3),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1431 av den 18 maj 2017 om fastställande av närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 207/2009 om EU-varumärken (4), som innehåller uppdaterade hänvisningar till förordning (EU) 2017/1001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1431 av den 18 maj 2017 om fastställande av närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 207/2009 om EU-varumärken (4), som innehåller uppdaterade hänvisningar till förordning (EU) 2017/1001,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för rättsliga frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för rättsliga frågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 17 april 2018, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 17 april 2018, och av följande skäl:

| A. | Förordning (EG) nr 207/2009 har kodifierats som rådets förordning (EU) nr 2017/1001. |
| --- | --- |

A.

Förordning (EG) nr 207/2009 har kodifierats som rådets förordning (EU) nr 2017/1001.

| B. | Hänvisningarna i en delegerad förordning bör återspegla den omnumrering av artiklar som följer av en kodifiering av den grundläggande rättsakten. |
| --- | --- |

B.

Hänvisningarna i en delegerad förordning bör återspegla den omnumrering av artiklar som följer av en kodifiering av den grundläggande rättsakten.

| C. | Delegerad förordning (EU) 2017/1430 av den 18 maj 2017 om komplettering av rådets förordning (EG) nr 207/2009 om EU-varumärken samt om upphävande av kommissionens förordningar (EG) nr 2868/95 och (EG) nr 216/96 (5) bör därför upphöra att gälla och bestämmelserna i den delegerade förordningen bör fastställas, med uppdaterade hänvisningar till förordning (EU) 2017/1001, i den ändrade delegerade förordningen. |
| --- | --- |

C.

Delegerad förordning (EU) 2017/1430 av den 18 maj 2017 om komplettering av rådets förordning (EG) nr 207/2009 om EU-varumärken samt om upphävande av kommissionens förordningar (EG) nr 2868/95 och (EG) nr 216/96 (5) bör därför upphöra att gälla och bestämmelserna i den delegerade förordningen bör fastställas, med uppdaterade hänvisningar till förordning (EU) 2017/1001, i den ändrade delegerade förordningen.

| D. | Den ändrade delegerade förordningen innebär således inte några ändringar av sakinnehållet i delegerad förordning (EU) 2017/1430. |
| --- | --- |

D.

Den ändrade delegerade förordningen innebär således inte några ändringar av sakinnehållet i delegerad förordning (EU) 2017/1430.

| E. | Ett snabbt offentliggörande av den ändrade delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett tidigt tillämpningsdatum och säkerställa kontinuiteten i det övergångssystem som föreskrivs i de slutliga bestämmelserna i den ändrade delegerade förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ett snabbt offentliggörande av den ändrade delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett tidigt tillämpningsdatum och säkerställa kontinuiteten i det övergångssystem som föreskrivs i de slutliga bestämmelserna i den ändrade delegerade förordningen.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 78, 24.3.2009, s. 1.

(2)  EUT L 341, 24.12.2015, s. 21.

(3)  EUT L 154, 16.6.2017, s. 1.

(4)  EUT L 205, 8.8.2017, s. 39.

(5)  EUT L 205, 8.8.2017, s. 1.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/170 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/170

---

P8_TA(2018)0107

Fastställande av perioden för det nionde allmänna direkta valet av ledamöter av Europaparlamentet *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om perioden för det nionde allmänna direkta valet av företrädare i Europaparlamentet (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS))

(Samråd)

(2019/C 390/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (07162/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (07162/2018),

| — | med beaktande av artikel 11.2 andra stycket i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (1), i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0128/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11.2 andra stycket i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (1), i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0128/2018),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning (3),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0145/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0145/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om sitt förslag, fogat till sin resolution om reformen av vallagen i Europeiska unionen, om att Europaparlamentet ska ha befogenhet att efter att ha hört rådet bestämma röstningsperioden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna ståndpunkt till rådet och, för kännedom, till kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (EGT L 278, 8.10.1976, s. 1), ändrad genom rådets beslut 93/81/Euratom, EKSG, EEG, (EGT L 33, 9.2.1993, s. 15) och rådets beslut 2002/772/EG, Euratom (EGT L 283, 21.10.2002, s. 1).

(2)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 7.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0029.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/171 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/171

---

P8_TA(2018)0108

Ramavtalet mellan EU och Australien ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE))

(Godkännande)

(2019/C 390/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15467/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15467/2016),

| — | med beaktande av utkastet till ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (09776/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (09776/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 207, 212.1 samt artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 207, 212.1 samt artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0327/2017),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 18 april 2018 (1) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 18 april 2018 (1) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0110/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0110/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Australien. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0109.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/172 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/172

---

P8_TA(2018)0109

Ramavtalet mellan EU och Australien (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI))

(2019/C 390/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15467/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15467/2016),

| — | med beaktande av utkastet till ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (09776/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Australien, å andra sidan (09776/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207 och 212.1 samt artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207 och 212.1 samt artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0327/2017),

| — | med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, antagen av generalförsamlingen den 13 september 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, antagen av generalförsamlingen den 13 september 2007,

| — | med beaktande av ramavtalet om partnerskap mellan EU och Australien, undertecknat i oktober 2008, som ska ersättas av ramavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om partnerskap mellan EU och Australien, undertecknat i oktober 2008, som ska ersättas av ramavtalet,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Australien som antogs i Luxemburg den 26 juni 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Australien som antogs i Luxemburg den 26 juni 1997,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2016 om inledande av förhandlingar om frihandelsavtal med Australien och Nya Zeeland (1) och resolutionen av den 26 oktober 2017 med parlamentets rekommendation till rådet om det föreslagna förhandlingsmandatet för handelsförhandlingarna med Australien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2016 om inledande av förhandlingar om frihandelsavtal med Australien och Nya Zeeland (1) och resolutionen av den 26 oktober 2017 med parlamentets rekommendation till rådet om det föreslagna förhandlingsmandatet för handelsförhandlingarna med Australien (2),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 november 2015 av kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, Europeiska rådets ordförande, Donald Tusk, och Australiens premiärminister, Malcolm Turnbull, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 november 2015 av kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, Europeiska rådets ordförande, Donald Tusk, och Australiens premiärminister, Malcolm Turnbull,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 22 april 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Australiens utrikesminister med titeln ”Mot ett närmare partnerskap mellan EU och Australien”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 22 april 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Australiens utrikesminister med titeln ”Mot ett närmare partnerskap mellan EU och Australien”,

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om fastställande av en ram för Australiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser, undertecknad 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om fastställande av en ram för Australiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser, undertecknad 2015 (3),

| — | med beaktande av det administrativa avtalet mellan Australien och Europeiska unionen, överenskommet i december 2014, om inrättande av ett program för diplomatiskt utbyte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det administrativa avtalet mellan Australien och Europeiska unionen, överenskommet i december 2014, om inrättande av ett program för diplomatiskt utbyte,

| — | med beaktande av avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse, intyg och märkning mellan Europeiska gemenskapen och Australien, som undertecknades 1998 (4), och avtalet mellan EU och Australien om ändring av detta avtal från 2012 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse, intyg och märkning mellan Europeiska gemenskapen och Australien, som undertecknades 1998 (4), och avtalet mellan EU och Australien om ändring av detta avtal från 2012 (5),

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR), som undertecknades den 29 september 2011 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Australien om lufttrafikföretags behandling av passageraruppgifter (PNR), som undertecknades den 29 september 2011 (6),

| — | med beaktande av avtalet mellan Australien och Europeiska unionen om säkerhet för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, som undertecknades den 13 januari 2010 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Australien och Europeiska unionen om säkerhet för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, som undertecknades den 13 januari 2010 (7),

| — | med beaktande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Australien, som undertecknades 1994 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Australien, som undertecknades 1994 (8),

| — | med beaktande av det 38:e interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Australien, som hölls i Strasbourg den 4–5 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 38:e interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Australien, som hölls i Strasbourg den 4–5 oktober 2017,

| — | med beaktande av det första ledarskapsforumet mellan EU och Australien i Sydney i juni 2017, som sammanför politiska ledare och företagsledare, akademiker, medier och det civila samhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första ledarskapsforumet mellan EU och Australien i Sydney i juni 2017, som sammanför politiska ledare och företagsledare, akademiker, medier och det civila samhället,

| — | med beaktande av vitboken om utrikespolitik (Foreign Policy White Paper), som offentliggjordes av Australiens regering i november 2017 och som beskriver Australiens prioriteringar och utmaningar på den utrikespolitiska arenan och betonar att regionen Indiska oceanen/Stilla havet är av största vikt för Australien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken om utrikespolitik (Foreign Policy White Paper), som offentliggjordes av Australiens regering i november 2017 och som beskriver Australiens prioriteringar och utmaningar på den utrikespolitiska arenan och betonar att regionen Indiska oceanen/Stilla havet är av största vikt för Australien,

| — | med beaktande av att vitboken om utrikespolitik beskriver de nyckelroller som USA och Kina spelar i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och i Australiens utrikespolitik och även nämner vikten av Australiens förbindelser med Europeiska unionen och dess medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att vitboken om utrikespolitik beskriver de nyckelroller som USA och Kina spelar i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och i Australiens utrikespolitik och även nämner vikten av Australiens förbindelser med Europeiska unionen och dess medlemsstater,

| — | med beaktande av 2017 års översyn av klimatpolitiken, som offentliggjordes av Australiens regering i december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års översyn av klimatpolitiken, som offentliggjordes av Australiens regering i december 2017,

| — | med beaktande av den australiska regeringens dokument ”Australian climate change science: a national framework”, som offentliggjordes 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den australiska regeringens dokument ”Australian climate change science: a national framework”, som offentliggjordes 2009,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till beslut (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till beslut (9),

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0119/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0119/2018), och av följande skäl:

| A. | EU och Australien ingick ett ramavtal den 7 augusti 2017. De nära och starka förbindelserna mellan Australien och EU och dess medlemsstater har långa historiska rötter och bygger på gemensamma värden och principer, såsom respekten för demokrati, de mänskliga rättigheterna, jämställdhet mellan kvinnor och män, rättsstaten, inklusive internationell rätt, samt fred och säkerhet. Kontakterna mellan människorna är djupa och har funnits sedan länge. |
| --- | --- |

A.

EU och Australien ingick ett ramavtal den 7 augusti 2017. De nära och starka förbindelserna mellan Australien och EU och dess medlemsstater har långa historiska rötter och bygger på gemensamma värden och principer, såsom respekten för demokrati, de mänskliga rättigheterna, jämställdhet mellan kvinnor och män, rättsstaten, inklusive internationell rätt, samt fred och säkerhet. Kontakterna mellan människorna är djupa och har funnits sedan länge.

| B. | 2017 firade EU och Australien 55 år av samarbete och diplomatiska förbindelser. Under de senaste åren har detta förhållande fått en förnyad dynamik. Alla medlemsstater har diplomatiska förbindelser med Australien och 25 av dem har ambassader i Canberra. |
| --- | --- |

B.

2017 firade EU och Australien 55 år av samarbete och diplomatiska förbindelser. Under de senaste åren har detta förhållande fått en förnyad dynamik. Alla medlemsstater har diplomatiska förbindelser med Australien och 25 av dem har ambassader i Canberra.

| C. | I den australiska regeringens vitbok om utrikespolitik nämns det att ”ett starkt EU fortfarande är av avgörande vikt för Australiens intressen och att det kommer att bli en allt viktigare partner för att skydda och främja en regelbaserad internationell ordning”. I vitboken betonas behovet av nära samarbete med EU och dess medlemsstater ”om utmaningar såsom terrorism, spridning av massförstörelsevapen, hållbar utveckling och mänskliga rättigheter”. |
| --- | --- |

C.

I den australiska regeringens vitbok om utrikespolitik nämns det att ”ett starkt EU fortfarande är av avgörande vikt för Australiens intressen och att det kommer att bli en allt viktigare partner för att skydda och främja en regelbaserad internationell ordning”. I vitboken betonas behovet av nära samarbete med EU och dess medlemsstater ”om utmaningar såsom terrorism, spridning av massförstörelsevapen, hållbar utveckling och mänskliga rättigheter”.

| D. | EU och Australien arbetar för samarbete och dialog med länder i Sydostasien, bland annat genom Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), Aseans regionala forum (ARF), Asien–Europa-mötet (Asem), och det östasiatiska toppmötet (EAS). Australien är en av de grundarna medlemmarna av Stillahavsöarnas forum (PIF) och har ett strategiskt partnerskap med Asean. Australien stod värd för ett särskilt toppmöte mellan Asean och Australien den 17–18 mars 2018. |
| --- | --- |

D.

EU och Australien arbetar för samarbete och dialog med länder i Sydostasien, bland annat genom Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), Aseans regionala forum (ARF), Asien–Europa-mötet (Asem), och det östasiatiska toppmötet (EAS). Australien är en av de grundarna medlemmarna av Stillahavsöarnas forum (PIF) och har ett strategiskt partnerskap med Asean. Australien stod värd för ett särskilt toppmöte mellan Asean och Australien den 17–18 mars 2018.

| E. | Som global aktör bör EU ytterligare stärka sin närvaro i det stora och dynamiska Asien- och Stillahavsområdet, eftersom Australien både är en självklar partner för EU och en viktig aktör i sig. En stabil, fredlig och regelbaserad Asien- och Stillahavsregion, i enlighet med våra principer och standarder, gynnar EU:s egen säkerhet och intressen. |
| --- | --- |

E.

Som global aktör bör EU ytterligare stärka sin närvaro i det stora och dynamiska Asien- och Stillahavsområdet, eftersom Australien både är en självklar partner för EU och en viktig aktör i sig. En stabil, fredlig och regelbaserad Asien- och Stillahavsregion, i enlighet med våra principer och standarder, gynnar EU:s egen säkerhet och intressen.

| F. | EU och Australien är nära förbundna i utrikespolitiska frågor, bland annat de som rör Ukraina, Ryssland, Demokratiska folkrepubliken Korea och Mellanöstern. |
| --- | --- |

F.

EU och Australien är nära förbundna i utrikespolitiska frågor, bland annat de som rör Ukraina, Ryssland, Demokratiska folkrepubliken Korea och Mellanöstern.

| G. | Australien har nära politiska samt säkerhets- och försvarspolitiska förbindelser med USA, som är förenliga med dess växande band med Kina, ett land med vilket det upprätthåller ett övergripande strategiskt partnerskap. |
| --- | --- |

G.

Australien har nära politiska samt säkerhets- och försvarspolitiska förbindelser med USA, som är förenliga med dess växande band med Kina, ett land med vilket det upprätthåller ett övergripande strategiskt partnerskap.

| H. | 2016 var EU Australiens näst största handelspartner – landets andra importkälla (19,3 procent) och tredje exportdestination (10,3 procent) – och de två parterna delar en lång rad ekonomiska intressen. 2015 uppgick EU:s utländska direktinvesteringar i Australien till 117,7 miljarder EUR och Australiens direktinvesteringar i EU uppgick till 21,7 miljarder EUR. |
| --- | --- |

H.

2016 var EU Australiens näst största handelspartner – landets andra importkälla (19,3 procent) och tredje exportdestination (10,3 procent) – och de två parterna delar en lång rad ekonomiska intressen. 2015 uppgick EU:s utländska direktinvesteringar i Australien till 117,7 miljarder EUR och Australiens direktinvesteringar i EU uppgick till 21,7 miljarder EUR.

| I. | Australien engagerar sig starkt för frihandel och har ingått bilaterala frihandelsavtal med viktiga länder i Östasien såsom Kina, Japan, Sydkorea, Singapore, Malaysia och Thailand (samt regionala avtal med Asean) och med Nya Zeeland, Chile, Förenta staterna och Peru samt Pacer Plus-avtalet med Stillahavsöarna. |
| --- | --- |

I.

Australien engagerar sig starkt för frihandel och har ingått bilaterala frihandelsavtal med viktiga länder i Östasien såsom Kina, Japan, Sydkorea, Singapore, Malaysia och Thailand (samt regionala avtal med Asean) och med Nya Zeeland, Chile, Förenta staterna och Peru samt Pacer Plus-avtalet med Stillahavsöarna.

| J. | Den 23 januari 2018 meddelade Australien och tio andra länder som gränsar till Stilla havet att de hade nått en överenskommelse om ett handelsavtal för Stillahavsområdet, ett så kallat övergripande och progressivt avtal för Stillahavspartnerskapet, som undertecknades i Chile den 8 mars 2018. Australien förhandlar för närvarande om ett stort antal handelsavtal, däribland det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet (RCEP), som lanserades vid ett Asean-toppmöte 2012. |
| --- | --- |

J.

Den 23 januari 2018 meddelade Australien och tio andra länder som gränsar till Stilla havet att de hade nått en överenskommelse om ett handelsavtal för Stillahavsområdet, ett så kallat övergripande och progressivt avtal för Stillahavspartnerskapet, som undertecknades i Chile den 8 mars 2018. Australien förhandlar för närvarande om ett stort antal handelsavtal, däribland det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet (RCEP), som lanserades vid ett Asean-toppmöte 2012.

| K. | Australien, ett land som engagerar sig för internationell global styrning, har varit icke-permanent medlem av FN:s säkerhetsråd vid fem tillfällen och har varit aktiv medlem av G20 sedan gruppen inrättades, samt ordförande för dess toppmöte i Brisbane 2014 – i mycket gott samarbete med EU. Australien valdes nyligen in i FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

K.

Australien, ett land som engagerar sig för internationell global styrning, har varit icke-permanent medlem av FN:s säkerhetsråd vid fem tillfällen och har varit aktiv medlem av G20 sedan gruppen inrättades, samt ordförande för dess toppmöte i Brisbane 2014 – i mycket gott samarbete med EU. Australien valdes nyligen in i FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| L. | Australien har sänt styrkor till den globala koalitionen mot Daish i Irak och Syrien. I Afghanistan var Australien det land utanför Nato som bidrog med flest soldater till den internationella säkerhetsstyrkan (Isaf). |
| --- | --- |

L.

Australien har sänt styrkor till den globala koalitionen mot Daish i Irak och Syrien. I Afghanistan var Australien det land utanför Nato som bidrog med flest soldater till den internationella säkerhetsstyrkan (Isaf).

| M. | Australien har medverkat i många FN-stödda fredsbevarande uppdrag på tre kontinenter samt i Papua Nya Guinea och Salomonöarna. |
| --- | --- |

M.

Australien har medverkat i många FN-stödda fredsbevarande uppdrag på tre kontinenter samt i Papua Nya Guinea och Salomonöarna.

| N. | 2014 medverkade Australien för första gången i ett EU-lett krishanteringsuppdrag, Eucap Nestor, på Afrikas horn. Den australiska flottan genomför insatser mot sjöröveri och terrorism inom de marina koalitionsstyrkorna Combined Maritime Forces på Afrikas horn och i västra Indiska oceanen. |
| --- | --- |

N.

2014 medverkade Australien för första gången i ett EU-lett krishanteringsuppdrag, Eucap Nestor, på Afrikas horn. Den australiska flottan genomför insatser mot sjöröveri och terrorism inom de marina koalitionsstyrkorna Combined Maritime Forces på Afrikas horn och i västra Indiska oceanen.

| O. | Australiska medborgare både inom och utanför landets gränser har utsatts för ett antal terroristattacker som radikala islamister stått bakom. Både EU och Australien samarbetar i insatser mot terrorism, bland annat i åtgärder för att bekämpa våldsbejakande extremism, insatser för att sätta stopp för finansieringen av terroristorganisationer och samordning av specifika projekt för kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

O.

Australiska medborgare både inom och utanför landets gränser har utsatts för ett antal terroristattacker som radikala islamister stått bakom. Både EU och Australien samarbetar i insatser mot terrorism, bland annat i åtgärder för att bekämpa våldsbejakande extremism, insatser för att sätta stopp för finansieringen av terroristorganisationer och samordning av specifika projekt för kapacitetsuppbyggnad.

| P. | Jakartacentrumet för samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter (JCLEC), som är ett australiskt-indonesiskt initiativ, syftar till att förbättra sakkunskapen hos sydostasiatiska brottsbekämpande organ i kampen mot terrorism och gränsöverskridande organiserad brottslighet, och det har också erhållit EU-medel. |
| --- | --- |

P.

Jakartacentrumet för samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter (JCLEC), som är ett australiskt-indonesiskt initiativ, syftar till att förbättra sakkunskapen hos sydostasiatiska brottsbekämpande organ i kampen mot terrorism och gränsöverskridande organiserad brottslighet, och det har också erhållit EU-medel.

| Q. | I oktober 2017 lanserade den australiska regeringen sin internationella it-strategi för att ta itu med frågor såsom digital handel, it-brottslighet, internationell säkerhet och e-förvaltning. |
| --- | --- |

Q.

I oktober 2017 lanserade den australiska regeringen sin internationella it-strategi för att ta itu med frågor såsom digital handel, it-brottslighet, internationell säkerhet och e-förvaltning.

| R. | Australien har stöttat Filippinerna i syfte att främja säkerhet och bekämpa jihadism. |
| --- | --- |

R.

Australien har stöttat Filippinerna i syfte att främja säkerhet och bekämpa jihadism.

| S. | EU och Australien diskuterar migrationsfrågor inom ramen för den årliga dialogen om migration, asyl och frågor som rör mångfald och i vilken höga tjänstemän från EU och Australien deltar. Australien är en av ordförandena för Baliprocessen för frågor som rör människosmuggling, människohandel och därmed sammanhängande gränsöverskridande brottslighet. |
| --- | --- |

S.

EU och Australien diskuterar migrationsfrågor inom ramen för den årliga dialogen om migration, asyl och frågor som rör mångfald och i vilken höga tjänstemän från EU och Australien deltar. Australien är en av ordförandena för Baliprocessen för frågor som rör människosmuggling, människohandel och därmed sammanhängande gränsöverskridande brottslighet.

| T. | Australien har en mycket hög per capita-inkomst och ett öppet, demokratiskt och mångkulturellt samhälle. En fjärdedel av landets befolkning är född utomlands och omkring sju miljoner permanenta invandrare, däribland många från Europa, har bosatt sig i Australien sedan 1945. Australiens geografiska läge är speciellt, då landet förfogar över ett vidsträckt område mellan Indiska oceanen och södra Stilla havet. |
| --- | --- |

T.

Australien har en mycket hög per capita-inkomst och ett öppet, demokratiskt och mångkulturellt samhälle. En fjärdedel av landets befolkning är född utomlands och omkring sju miljoner permanenta invandrare, däribland många från Europa, har bosatt sig i Australien sedan 1945. Australiens geografiska läge är speciellt, då landet förfogar över ett vidsträckt område mellan Indiska oceanen och södra Stilla havet.

| U. | I ramavtalet bekräftar Australien och EU på nytt sitt åtagande att samarbeta om klimatförändringarna. I 2017 års översyn av klimatpolitiken har Australien på nytt upprepat sitt åtagande i kampen mot detta hot. |
| --- | --- |

U.

I ramavtalet bekräftar Australien och EU på nytt sitt åtagande att samarbeta om klimatförändringarna. I 2017 års översyn av klimatpolitiken har Australien på nytt upprepat sitt åtagande i kampen mot detta hot.

| V. | Australien står till följd av klimatförändringar inför stora miljömässiga och ekonomiska konsekvenser inom en rad sektorer som bland annat rör tryggad vattenförsörjning, jordbruk, kustsamhällen och infrastruktur. |
| --- | --- |

V.

Australien står till följd av klimatförändringar inför stora miljömässiga och ekonomiska konsekvenser inom en rad sektorer som bland annat rör tryggad vattenförsörjning, jordbruk, kustsamhällen och infrastruktur.

| W. | Australien, som är medlem i OECD:s biståndskommitté (DAC), är särskilt angeläget om att främja god samhällsstyrning och ekonomisk tillväxt i Papua Nya Guinea, Indonesien, Östtimor och andra öar i Stilla havet och länder i Asien, där EU och dess medlemsstater även är viktiga bidragsgivare. |
| --- | --- |

W.

Australien, som är medlem i OECD:s biståndskommitté (DAC), är särskilt angeläget om att främja god samhällsstyrning och ekonomisk tillväxt i Papua Nya Guinea, Indonesien, Östtimor och andra öar i Stilla havet och länder i Asien, där EU och dess medlemsstater även är viktiga bidragsgivare.

| X. | Australiens regering investerar i program såsom det australiska forskningsprogrammet om klimatförändringar (the Australian Climate Change Science Programme) och forskningsprogrammet om förvaltning av naturresurser, klimatförändringarnas effekter och klimatanpassning (the Natural Resource Management Climate Change Impacts and Adaptation Research Programme) för att hjälpa beslutsfattarna att förstå och hantera klimatförändringarnas sannolika effekter. |
| --- | --- |

X.

Australiens regering investerar i program såsom det australiska forskningsprogrammet om klimatförändringar (the Australian Climate Change Science Programme) och forskningsprogrammet om förvaltning av naturresurser, klimatförändringarnas effekter och klimatanpassning (the Natural Resource Management Climate Change Impacts and Adaptation Research Programme) för att hjälpa beslutsfattarna att förstå och hantera klimatförändringarnas sannolika effekter.

| Y. | Australien har fastställt en nationell ram och tillsatt en högnivågrupp för samordning för att utarbeta en plan för att genomföra forskning om klimatförändringar i syfte att tillhandahålla ett samordnat tillvägagångssätt för att lösa problemet i lokalsamhällen i hela landet. |
| --- | --- |

Y.

Australien har fastställt en nationell ram och tillsatt en högnivågrupp för samordning för att utarbeta en plan för att genomföra forskning om klimatförändringar i syfte att tillhandahålla ett samordnat tillvägagångssätt för att lösa problemet i lokalsamhällen i hela landet.

| Z. | Den 10 november 2016 ratificerade Australien Parisavtalet och Dohaändringen till Kyotoprotokollet och stärkte därigenom sitt åtagande att agera mot klimatförändringarna, och landet har utarbetat en rad strategier för att minska inhemska utsläpp samt stödja globala åtgärder. |
| --- | --- |

Z.

Den 10 november 2016 ratificerade Australien Parisavtalet och Dohaändringen till Kyotoprotokollet och stärkte därigenom sitt åtagande att agera mot klimatförändringarna, och landet har utarbetat en rad strategier för att minska inhemska utsläpp samt stödja globala åtgärder.

| AA. | Den australiska regeringens plan avseende klimatförändringar omfattar en utsläppsminskning med fem procent under 2000 års nivåer senast 2020 och med 26–28 procent under 2005 års nivåer senast 2030, samt en fördubbling av landets kapacitet för förnybar energi senast 2020. |
| --- | --- |

AA.

Den australiska regeringens plan avseende klimatförändringar omfattar en utsläppsminskning med fem procent under 2000 års nivåer senast 2020 och med 26–28 procent under 2005 års nivåer senast 2030, samt en fördubbling av landets kapacitet för förnybar energi senast 2020.

| AB. | Australiens regering har spelat en ledande roll när det gäller att stödja nationella meteorologiska institut i Stillahavsområdet och regionala organisationer för att leverera klimat- och vädersystem för tidig varning. |
| --- | --- |

AB.

Australiens regering har spelat en ledande roll när det gäller att stödja nationella meteorologiska institut i Stillahavsområdet och regionala organisationer för att leverera klimat- och vädersystem för tidig varning.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av ramavtalet, som kommer att fungera som ett rättsligt bindande instrument för att uppgradera och stärka de bilaterala förbindelserna mellan EU och Australien och öka samarbetet på områden som t.ex. utrikespolitik och säkerhetspolitiska frågor, de mänskliga rättigheterna och rättsstaten, global utveckling och humanitärt bistånd, ekonomiska frågor och handelsfrågor, rättvisa, forskning och innovation, utbildning och kultur, jordbruk, havsfrågor och fiskeri samt, mot bakgrund av de globala utmaningarna, även frågor som klimatförändringar, migration, folkhälsa, kampen mot terrorism och spridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EU och Australien är starka och likasinnade partner som har djupa bilaterala förbindelser med varandra och som delar värdena och principerna om demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten, och de upprätthåller de allt starkare politiska och ekonomiska banden, och har nära och aktiva kontakter inom kultursfären, den akademiska världen och människor emellan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller det särskilda värdet för EU och Australien att, som partner med en gemensam syn på världen, samarbeta med varandra, bilateralt och multilateralt, om regionala och globala frågor. Parlamentet understryker fördelen med att EU och Australien samarbetar inom FN och WTO samt organ som t.ex. G20 för att bevara och stärka en samarbetsinriktad och regelbaserad världsordning i en komplex och föränderlig värld som står inför stor osäkerhet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en gemensam kommitté inom ramavtalet för att främja ett effektivt genomförande av avtalet och bibehålla en övergripande samstämdhet i förbindelserna mellan EU och Australien. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet stöder det förestående inledandet av förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan EU och Australien, som måste genomföras i en anda av ömsesidighet, insyn, ansvarstagande och gemensam nytta och samtidigt ta hänsyn till vissa produkters, t.ex. jordbruksprodukters, känslighet, eftersom Australien är en viktig exportör inom jordbruket. Båda parter uppmanas att ha en hög ambitionsnivå när det gäller tjänster. Parlamentet understryker att under förhandlingarna bör EU ta hänsyn till små och medelstora företags behov och önskemål och inte sänka miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga normer. Parlamentet påpekar att dessa förhandlingar måste inledas så snabbt som möjligt, med tanke på att Australien redan har ingått flera frihandelsavtal med viktiga länder i Östasien och Stillahavsområdet och håller på att ingå sådana avtal med andra relevanta länder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker Australiens aktiva roll i EU:s samarbetsprogram inom högre utbildning genom det bilaterala utbildningsprogrammet mellan EU och Australien, och konstaterar med tillfredsställelse att sedan 2015 har universitet i Australien haft möjlighet att ingå rörlighetsavtal inom Erasmus+. Parlamentet konstaterar att detta samarbete bör stärkas ännu mer för att främja ömsesidiga fördelar för studerande och forskare och ge dem möjlighet att tillägna sig mångkulturella och innovativa färdigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att EU och Australien är viktiga partner inom forsknings- och innovationssamarbete i syfte att bidra till hållbar en ekonomisk utveckling och som ett sätt att vidareutveckla ett kunskapsbaserat samhälle. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet lovordar Australien för dess stöd och för att anpassa sitt sanktionssystem till EU:s efter Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön och militära interventioner i östra Ukraina. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar Australiens stöd för riktade internationella sanktioner mot personer och enheter som är ansvariga för militär aggression, terrorism och människorättskränkningar, bland annat till följd av Rysslands aggression i Ukraina och det ockuperade Krim. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet lovordar Australiens Office of National Assessments för dess stöd i form av tillhandahållande av internationella, politiska, strategiska och ekonomiska analyser och dess samverkan med internationella partner för att säkerställa lösningar på frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erkänner Australiens avgörande roll för underrättelsegemenskapen ”Five Eyes”och landets stöd avseende säkerheten för både EU:s medlemsstater och de transatlantiska partnerna, lovordar Australiens operativa avtal med Europol och understryker potentialen med ett ännu bredare utbyte av underrättelser och operativt samarbete med Australiens regering. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet inser Australiens roll som medförslagsställare till FN:s säkerhetsråds resolutioner år 2014 om ett fördömande av nedskjutningen av flyg MH17 och avvecklingen av Syriens kemiska vapen. Parlamentet lovordar landets viktiga bidrag i säkerhetsrådet för att försöka förbättra den humanitära situationen i Syrien, styra säkerhetsövergången i Afghanistan och ta itu med människorättssituationen i Nordkorea. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar båda parters djupa engagemang för samarbetet mot terrorism, såsom fastställs i ramavtalet. Parlamentet understryker vikten av ett allt närmare bilateralt samarbete om utbyte av information om utländska stridande och deras återvändande. Båda parter uppmanas att fortsätta att säkerställa ett effektivt genomförande av de fyra pelarna i FN:s strategi för terrorismbekämpning. Parlamentet lovordar Australiens roll i den globala koalitionen mot Daish och dess betydande arbete i kampen mot internationell terrorism i Sydostasien. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet framhåller Australiens internationella initiativ avseende cyberrymden och lovordar att båda parter, enligt ramavtalet, kommer att samarbeta kring frågor som rör it-säkerhet, däribland bekämpning av it-brottslighet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder så att samarbetet inom terrorismbekämpning förstärks genom gemensamma träningsövningar mellan medlemsstaternas beredskapsteam och EU:s byråer, såsom Europol och dess europeiska centrum mot terrorism (ECTC) å ena sidan, och de centrala komponenterna i Australiens nationella säkerhetsstruktur, såsom australiska organisationen för säkerhetsunderrättelser (Australian Security Intelligence Organisation), australiska försvarsstyrkorna (Australian Defence Forces) och den australiska federala polisen å andra sidan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de åtaganden som EU och Australien planerat för i ramavtalet i fråga om att intensifiera sin dialog och sitt samarbete om migration och asyl. Parlamentet understryker att den höga globala rörligheten kräver en övergripande och multilateral strategi baserad på internationellt samarbete och delat ansvar. Parlamentet välkomnar att båda parter på ett proaktivt sätt bidrar till de pågående förhandlingarna om såväl FN:s globala pakt för säker, ordnad och reguljär migration som den globala flyktingpakten. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av regionala ramar för samarbete med ursprungs-, transit- och destinationsländer – såsom Baliprocessen – för att rädda liv, krossa smugglarnätverk och hantera migrations- och flyktingströmmar. Parlamentet välkomnar Australiens starka engagemang gentemot UNHCR för att vidarebosätta flyktingar och öka dess anslag för globala humanitära ändamål. Australien uppmanas att fortsätta medverka till en positiv lösning på situationen för asylsökande och migranter som hålls kvar i Papua Nya Guinea och Nauru. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar båda parters åtagande att främja skyddet och främjandet av de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättsstaten, bland annat i multilaterala forum och med tredjeländer, i enlighet med vad som anges i ramavtalet. Parlamentet gläder sig över att Australien valts in i FN:s råd för mänskliga rättigheter under perioden 2018–2020. Parlamentet betonar att Australien 2008 lanserade strategin ”Closing the Gap”(Att överbrygga klyftan) för att ta itu med ursprungsbefolkningarnas ofördelaktiga situation, t.ex. i fråga om skillnader i förväntad livslängd och andra ojämlikheter. Parlamentet understryker att denna strategi har stöd på bägge sidor om partigränsen och att en årlig rapport om framstegen läggs fram av premiärministern för Australiens parlament. Parlamentet framhåller att Australiens regering arbetar tillsammans med delstaterna och territorierna samt aboriginerna och befolkningen på öarna i Torres sund för att blåsa nytt liv i strategin ”Closing the Gap”. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar att kampen mot klimatförändringarna kräver stöd från hela världssamfundet. Parlamentet välkomnar Australiens ratificering av Parisavtalet och det åtagande som fastställs i ramavtalet för att förbättra samarbetet och utrikespolitiska insatser i syfte att bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet noterar Australiens målsättning att fram till 2030 minska utsläppen med 26–28 procent jämfört med 2005 års nivåer, något som bekräftades på nytt i 2017 års översyn av klimatpolitiken. Parlamentet framhåller att enligt denna översyn står landet fast vid åtagandet att hjälpa andra länder genom bilaterala och multilaterala initiativ. Parlamentet välkomnar Australiens pågående insatser för att tillhandahålla finansiellt stöd åt Stillahavsregionen och sårbara utvecklingsländer så att deras ekonomier kan växa på ett hållbart sätt och utsläppen minska, och för att hjälpa dem med anpassningar till klimatförändringarna. Parlamentet stöder Australiens medordförandeskap för och finansiering av den gröna klimatfonden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att Australien, EU och dess medlemsstater är viktiga aktörer i utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet i Stillahavsområdet. Parlamentet framhåller att båda sidor inriktar sitt samarbete på områden såsom ekonomisk tillväxt, god samhällsstyrning och miljömässig motståndskraft. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet erinrar om sin oro över spänningarna i Sydkinesiska havet. Parlamentet uppmanar båda parter att fortsätta att främja stabilitet och fri sjöfart på denna viktiga internationella vattenväg. Parlamentet lovordar Australiens ståndpunkt som förespråkar en fredlig konfliktlösning som grundas på internationell rätt. |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Australiens regering och parlament. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 136.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0419.

(3)  EUT L 149, 16.6.2015, s. 3.

(4)  EGT L 229, 17.8.1998, s.1.

(5)  EUT L 359, 29.12.2012, s. 2.

(6)  EUT L 186, 14.7.2012, s. 4.

(7)  EUT L 26, 30.1.2010, s. 31.

(8)  EGT L 188, 22.7.1994, s. 18.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2018)0108.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/178 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/178

---

P8_TA(2018)0110

Europarådets konvention om förebyggande av terrorism ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE))

(Godkännande)

(2019/C 390/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14494/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14494/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 83.1 och 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0450/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 83.1 och 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0450/2017),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14445/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14445/2017),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (1),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (4),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0131/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0131/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att konventionen ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen, samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Europarådet. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 88, 31.3.2017, s. 6.

(2)  EUT L 386, 29.12.2006, s. 89.

(3)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

(4)  EUT L 190, 18.7.2002, s. 1.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/179 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/179

---

P8_TA(2018)0111

Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (tilläggsprotokoll) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av tilläggsprotokollet till Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE))

(Godkännande)

(2019/C 390/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14498/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14498/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 83.1 och 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0451/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 83.1 och 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0451/2017),

| — | med beaktande av tilläggsprotokollet till Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14447/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tilläggsprotokollet till Europarådets konvention om förebyggande av terrorism (14447/2017),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (1),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (4),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0132/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0132/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att tilläggsprotokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Europarådet. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 88, 31.3.2017, s. 6.

(2)  EUT L 386, 29.12.2006, s. 89.

(3)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

(4)  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/180

---

P8_TA(2018)0112

Förpackningar och förpackningsavfall ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0596), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0596),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0385/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0385/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 15 juni 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 15 juni 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 februari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 februari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0029/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0029/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 98.

(2)  EUT C 17, 18.1.2017, s. 46.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 14 mars 2017 (Antagna texter; P8_TA(2017)0072).

---

P8_TC1-COD(2015)0276

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2018/852.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/181 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/181

---

P8_TA(2018)0113

Uttjänta fordon, förbrukade batterier och ackumulatorer samt avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0593), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0593),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0383/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0383/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 15 juni 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 15 juni 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 februari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 februari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0013/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0013/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 98.

(2)  EUT C 17, 18.1.2017, s. 46.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 14 mars 2017 (Antagna texter; P8_TA(2017)0069).

---

P8_TC1-COD(2015)0272

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2018/849.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/183 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/183

---

P8_TA(2018)0114

Avfall ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0595), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0595),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0382/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0382/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten och det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 över tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten och det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 över tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 27 april 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 27 april 2016 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 15 juni 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 15 juni 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 februari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 februari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0034/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0034/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 98.

(2)  EUT C 17, 18.1.2017, s. 46.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 14 mars 2017 (Antagna texter; P8_TA(2017)0070).

---

P8_TC1-COD(2015)0275

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2018/851.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDEN

KOMMISSIONENS FÖRKLARING OM EN POLITISK RAM FÖR DEN CIRKULÄRA EKONOMIN

Kommissionen har åtagit sig att säkerställa fullständigt genomförande av EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin (1). För att kunna följa framstegen i riktning mot den cirkulära ekonomin har kommissionen antagit en övervakningsram (2) som bygger på de befintliga resultattavlorna för resurseffektivitet och för råvaror. Kommissionen påpekar också att den för närvarande arbetar med en indikator för produkters och organisationers fotavtryck.

De insatser som görs med stöd av EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin bidrar också till uppnåendet av unionens mål i fråga om hållbar konsumtion och produktion, mot bakgrund av mål 12 för hållbar utveckling. Så är fallet med till exempel strategin för plast (3) eller med det nyligen ändrade förslaget om den rättsliga garantin för konsumentvaror (4).

När det gäller konsekvensen mellan unionens olika lagstiftningsramar är dessutom att säga att kommissionen nyligen antagit ett meddelande där det fastställs åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (5). Under 2018 kommer kommissionen också att undersöka olika alternativ till och åtgärder för en mer enhetlig ram för de olika inslagen i EU:s produktpolitik och för deras bidrag till den cirkulära ekonomin. Som ett led i dessa initiativ och uppföljningen av dem kommer uppmärksamhet också att ägnas åt samarbetet mellan lagstiftning och näringsliv om användningen av biprodukter och förberedelse av avfall för återanvändning och materialåtervinning.

I fråga om ekodesign vill kommissionen, i enlighet med arbetsplanen för ekodesign för 2016–2019 (6), bekräfta sitt kraftfulla åtagande för att ekodesign i högre utsträckning ska bidra till den cirkulära ekonomin, t.ex. genom en mer systematisk hantering av materialeffektivitetsfrågor såsom hållbarhet och möjlighet till återvinning.

KOMMISSIONENS FÖRKLARING OM INITIATIV FÖR DELNINGSEKONOMIN

Såsom det förutsätts i handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (7) har kommissionen tagit en rad initiativ om delningsekonomin. Såsom kommissionen tillkännagett i sitt meddelande En europeisk agenda för delningsekonomin (8) i juni 2016 kommer kommissionen att fortsätta med sin övervakning av hur ekonomin och lagstiftningen utvecklas för att uppmuntra till utveckling av nya och innovativa företagsmodeller och samtidigt tillförsäkra ett adekvat konsumentskydd och socialskydd.

KOMMISSIONENS FÖRKLARING OM MIKROPLAST

Som ett led i den nyligen antagna europeiska strategin för plast i en cirkulär ekonomi (9) har kommissionen lagt fram ett integrerat arbetssätt för att åtgärda de farhågor som mikroplast ger upphov till, också när den förekommer i form av ingredienser i mikroplastpartiklar. Tyngdpunkten är förlagd till förebyggande åtgärder, varvid syftet är att minska utsläppen av mikroplast från alla huvudsakliga källor – antingen det rör sig om sådana produkter där mikroplast avsiktligen tillsätts (såsom produkter för kroppsvård och målarfärg) eller om mikroplasten kommer ut när andra produkter (såsom oxo-plaster, fordonsdäck, plastpellets och textilier) produceras eller används.

KOMMISSIONENS FÖRKLARING OM RAPPORTERING AV AVFALLSUPPGIFTER UNDER 2020

Med tanke på övervakningen av framstegen med uppnåendet av de nya målen för kommunalt avfall och förpackningsavfall, liksom med tanke på hithörande klausuler om översyn, framför allt för fastställande av mål för förebyggande av matsvinn samt för återvinning av spilloljor, vill kommissionen understryka vikten av den gemensamma överenskommelse som medlagstiftarna uppnått om att medlemsstaterna kommer att säkerställa att rapporteringen av uppgifter enligt direktiven 2008/98/EG om avfall, 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall och 1999/31/EG om deponering av avfall i ändrad lydelse utsträcker sig till och med år 2020.

---

(1)  COM(2015)0614.

(2)  COM(2018)0029.

(3)  COM(2018)0028.

(4)  COM(2017)0637.

(5)  COM(2018)0032.

(6)  COM(2016)0773.

(7)  COM(2015)0614.

(8)  COM(2016)0356.

(9)  COM(2018)0028.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/186 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/186

---

P8_TA(2018)0115

Deponering av avfall ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0594), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0594),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0384/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0384/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 15 juni 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 15 juni 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 februari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 februari 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0031/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0031/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 98.

(2)  EUT C 17, 18.1.2017, s. 46.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 14 mars 2017 (Antagna texter; P8_TA(2017)0071).

---

P8_TC1-COD(2015)0274

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2018/850.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/188 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/188

---

P8_TA(2018)0116

Förfaranderegler i fråga om miljörapportering ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets direktiv 87/217/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013, rådets direktiv 86/278/EEG och rådets direktiv 94/63/EG vad gäller förfaranderegler i fråga om miljörapportering, och om upphävande av rådets direktiv 91/692/EEG (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0789),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0526/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0526/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 februari 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 februari 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0253/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0253/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 173, 31.5.2017, s. 82.

---

P8_TC1-COD(2016)0394

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) nr 1257/2013 och Europaparlamentets och rådets direktiv 94/63/EG och 2009/31/EG och rådets direktiv 86/278/EEG och 87/217/EEG, vad gäller förfaranderegler i fråga om miljörapportering, och om upphävande av rådets direktiv 91/692/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2018/853.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/189 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/189

---

P8_TA(2018)0177

Gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2019/C 390/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0783), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0783),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0007/2018),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0124/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0124/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/190 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/190

---

P8_TA(2018)0178

Åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv 2009/101/EG (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0450), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0450),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 50 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0265/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 50 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0265/2016),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 12 oktober 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 12 oktober 2016 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 oktober 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 oktober 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för rättsliga frågor (A8-0056/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för rättsliga frågor (A8-0056/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 459, 9.12.2016, s. 3.

(2)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 121.

---

P8_TC1-COD(2016)0208

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2018/843.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/192 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/192

---

P8_TA(2018)0179

Godkännande av och marknadstillsyn över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om godkännande av och marknadstillsyn över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0031),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0015/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0015/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 maj 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 maj 2016 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A8-0048/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A8-0048/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 86.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 4 april 2017 (Antagna texter, P8_TA(2017)0097.

---

P8_TC1-COD(2016)0014

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/858.)

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/193 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/193

---

P8_TA(2018)0180

Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX [förordningen om offentlig kontroll] och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 390/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0180), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0180),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0109/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0109/2014),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av demotiverade yttrandena från det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, av den luxemburgska deputeradekammaren och det österrikiska förbundsrådet och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av demotiverade yttrandena från det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, av den luxemburgska deputeradekammaren och det österrikiska förbundsrådet och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 oktober 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 oktober 2014 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 4 december 2014 (2) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 4 december 2014 (2)

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0311/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0311/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 12, 15.1.2015, s. 75.

(2)  EUT C 19, 21.1.2015, s. 84.

---

P8_TC1-COD(2014)0100

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 april 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/848.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Kommissionens uttalande om tidsbegränsade försök med ekologiska sorter

Kommissionen är medveten om att det finns ett behov av att fastställa villkor för utveckling av ekologiska sorter som lämpar sig för ekologisk produktion.

I syfte att fastställa kriterier för beskrivning av egenskaperna hos ”ekologiska sorter som lämpar sig för ekologisk produktion” och definiera villkoren för när dessa får produceras i saluföringssyfte, kommer kommissionen att anordna ett tidsbegränsat försök senast sex månader efter den dag då denna förordning ska börja tillämpas.

Under det tidsbegränsade försöket kommer kriterier för att beskriva dessa sorters särskiljbarhet, enhetlighet, stabilitet, och, vid behov, odlings- och användningsvärde att fastställas samt andra saluföringsvillkor, såsom märkning och förpackningar, att behandlas. Villkoren och kriterierna kommer att ta hänsyn till det ekologiska jordbrukets särskilda behov och mål, såsom större genetisk mångfald, motståndskraft mot sjukdomar och anpassning till jordmåns- och klimatförhållanden. Varje år ska lägesrapporter om det tidsbegränsade försöket läggas fram.

Inom ramen för det här försöket, som ska pågå i sju år och omfatta tillräckliga kvantiteter, kan medlemsstaterna befrias från vissa skyldigheter i direktiv 66/401/EEG, direktiv 66/402/EEG, direktiv 68/193/EEG, direktiv 2002/53/EG, direktiv 2002/54/EG, direktiv 2002/55/EG, direktiv 2002/56/EG, direktiv 2002/57/EG, direktiv 2008/72/EG och direktiv 2008/90/EG.

Kommissionen kommer att utvärdera resultatet av försöket i syfte att föreslå en ändring av kraven i den övergripande lagstiftningen om saluföring av utsäde och annat växtförökningsmaterial vad gäller egenskaperna hos ”ekologiska sorter som lämpar sig för ekologisk produktion”.

Kommissionens uttalande om artikel 55

Kommissionen betonar att det strider mot både ordalydelsen och andemeningen i förordning (EU) nr 182/2011 (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13) att åberopa artikel 5.4 andra stycket b på ett systematiskt sätt. För att denna bestämmelse ska kunna användas måste det finnas ett särskilt behov av att avvika från principen om att kommissionen får anta ett utkast till genomförandeakt om inget yttrande avges. Eftersom detta är ett undantag från den allmänna regel som fastställs i artikel 5.4, kan inte användningen av andra stycket b anses ingå i lagstiftarens utrymme för skönsmässig bedömning, utan användningen måste tolkas restriktivt och därmed också motiveras.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/196 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/196

---

P8_TA(2018)0181

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2018 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE))

(Samråd)

(2019/C 390/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0677), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0677),

| — | med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0424/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0424/2017),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 15 september 2016 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 15 september 2016 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2015 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2015 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0140/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0140/2018),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 1. | Medlemsstaterna och unionen ska
  arbeta för att
  utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och
  en arbetsmarknad som kan hantera ekonomiska förändringa
  r, i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg enligt de mål som ställs upp i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Medlemsstaterna bör, med beaktande av nationell praxis i fråga om ansvaret för arbetsmarknadens parter, betrakta främjandet av sysselsättning som en fråga av gemensamt intresse och bör inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.

Medlemsstaterna och unionen ska
  arbeta för att
  utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och
  en arbetsmarknad som kan hantera ekonomiska förändringa
  r, i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg enligt de mål som ställs upp i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Medlemsstaterna bör, med beaktande av nationell praxis i fråga om ansvaret för arbetsmarknadens parter, betrakta främjandet av sysselsättning som en fråga av gemensamt intresse och bör inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende.

| 1. | Medlemsstaterna och unionen ska utveckla
  och presentera
  en
  effektiv och
  samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja
  inkluderande arbetsmarknader som är lyhörda inför ekonomiska, sociala, tekniska och miljörelaterade realiteter och förändringar, och har
  en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft, och
  arbeta för att slå vakt om alla arbetstagares välbefinnande
  , i syfte att uppnå
  en social marknadsekonomi
  , full sysselsättning och sociala framsteg enligt de mål som ställs upp i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Medlemsstaterna bör, med beaktande av nationell praxis i fråga om ansvaret för arbetsmarknadens parter, betrakta främjandet av sysselsättning som en fråga av gemensamt intresse och bör inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna och unionen ska utveckla
  och presentera
  en
  effektiv och
  samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja
  inkluderande arbetsmarknader som är lyhörda inför ekonomiska, sociala, tekniska och miljörelaterade realiteter och förändringar, och har
  en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft, och
  arbeta för att slå vakt om alla arbetstagares välbefinnande
  , i syfte att uppnå
  en social marknadsekonomi
  , full sysselsättning och sociala framsteg enligt de mål som ställs upp i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Medlemsstaterna bör, med beaktande av nationell praxis i fråga om ansvaret för arbetsmarknadens parter, betrakta främjandet av sysselsättning som en fråga av gemensamt intresse och bör inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 2. | Unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering och främja rättvisa och socialt skydd samt jämställdhet. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot fattigdom och social utestängning, samt en hög utbildningsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.

Unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering och främja rättvisa och socialt skydd samt jämställdhet. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot fattigdom och social utestängning, samt en hög utbildningsnivå.

| 2. | Unionen bör
  inom alla områden av livet
  bekämpa
  alla former av fattigdom
  , social utestängning och diskriminering och främja rättvisa och socialt skydd samt jämställdhet.
  Detta övergripande mål bör också eftersträvas med hjälp av unionens rättsakter och politik inom andra områden.
  Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot fattigdom och social utestängning, samt en hög utbildningsnivå.
  Unionen bör främja alla medborgares aktiva deltagande i det ekonomiska, sociala och kulturella livet. |
| --- | --- |

2.

Unionen bör
  inom alla områden av livet
  bekämpa
  alla former av fattigdom
  , social utestängning och diskriminering och främja rättvisa och socialt skydd samt jämställdhet.
  Detta övergripande mål bör också eftersträvas med hjälp av unionens rättsakter och politik inom andra områden.
  Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot fattigdom och social utestängning, samt en hög utbildningsnivå.
  Unionen bör främja alla medborgares aktiva deltagande i det ekonomiska, sociala och kulturella livet.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 3. | I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken, den makroekonomiska politiken och strukturpolitiken. Ett av dessa instrument är dessa riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som tillsammans med de allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik som fastställs i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 utgör de integrerade riktlinjerna för genomförandet av Europa 2020-strategin. De ska fungera som vägledning vid genomförandet av politiken i medlemsstaterna och i unionen, och de avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. De samordnade strategier och reformer på europeisk och nationell nivå som blir resultatet, ska tillsammans utgöra en lämplig övergripande ekonomisk och social politik som bör få positiva spridningseffekter. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.

I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken, den makroekonomiska politiken och strukturpolitiken. Ett av dessa instrument är dessa riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som tillsammans med de allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik som fastställs i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 utgör de integrerade riktlinjerna för genomförandet av Europa 2020-strategin. De ska fungera som vägledning vid genomförandet av politiken i medlemsstaterna och i unionen, och de avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. De samordnade strategier och reformer på europeisk och nationell nivå som blir resultatet, ska tillsammans utgöra en lämplig övergripande ekonomisk och social politik som bör få positiva spridningseffekter.

| 3. | I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken, den makroekonomiska politiken och strukturpolitiken,
  som har betydande inverkan på den sociala och sysselsättningsmässiga situationen i unionen, med potentiella effekter såsom otrygghet, fattigdom och ojämlikhet
  . Ett av dessa instrument är dessa riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som tillsammans med de allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik som fastställs i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 utgör de integrerade riktlinjerna för genomförandet av Europa 2020-strategin. De ska fungera som vägledning vid genomförandet av politiken i medlemsstaterna och i unionen, och de avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. De samordnade strategier och reformer på europeisk och nationell nivå som blir resultatet, ska tillsammans utgöra en lämplig övergripande ekonomisk och social politik som bör få positiva spridningseffekter
  för alla medlemsstater
  . |
| --- | --- |

3.

I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken, den makroekonomiska politiken och strukturpolitiken,
  som har betydande inverkan på den sociala och sysselsättningsmässiga situationen i unionen, med potentiella effekter såsom otrygghet, fattigdom och ojämlikhet
  . Ett av dessa instrument är dessa riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som tillsammans med de allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik som fastställs i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 utgör de integrerade riktlinjerna för genomförandet av Europa 2020-strategin. De ska fungera som vägledning vid genomförandet av politiken i medlemsstaterna och i unionen, och de avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. De samordnade strategier och reformer på europeisk och nationell nivå som blir resultatet, ska tillsammans utgöra en lämplig övergripande ekonomisk och social politik som bör få positiva spridningseffekter
  för alla medlemsstater
  .

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (3 bis) | 3a. En mer demokratisk beslutsprocess i samband med de integrerade riktlinjerna som påverkar människor och arbetsmarknader inom hela unionen förutsätter att rådet tar hänsyn till Europaparlamentets uppfattning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3 bis)

3a. En mer demokratisk beslutsprocess i samband med de integrerade riktlinjerna som påverkar människor och arbetsmarknader inom hela unionen förutsätter att rådet tar hänsyn till Europaparlamentets uppfattning.

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 4. | Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, med befintlig EU-lagstiftning samt med olika EU-initiativ, inklusive rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (3), rådets rekommendation om integration av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden (4), rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar (5) och förslaget till rådets rekommendation om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (6). |

Kommissionens förslag

Ändring

4.

Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, med befintlig EU-lagstiftning samt med olika EU-initiativ, inklusive rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (3), rådets rekommendation om integration av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden (4), rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar (5) och förslaget till rådets rekommendation om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (6).

| 4. | Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, med befintlig EU-lagstiftning samt med olika EU-initiativ, inklusive
  den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  , rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (7), rådets rekommendation om integration av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden (8), rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar (9) och förslaget till rådets rekommendation om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (10). |
| --- | --- |

4.

Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, med befintlig EU-lagstiftning samt med olika EU-initiativ, inklusive
  den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  , rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti (7), rådets rekommendation om integration av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden (8), rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar (9) och förslaget till rådets rekommendation om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (10).

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 5. | I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten inom en övergripande ram för integrerad multilateral övervakning av den ekonomiska politiken samt budget-, sysselsättnings- och socialpolitiken, och den syftar till att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt de som rör sysselsättning, utbildning och fattigdomsminskning i rådets beslut 2010/707/EU (11). Sedan 2015 har den europeiska planeringsterminen undan för undan förstärkts och effektiviserats, framför allt för att stärka inriktningen på sysselsättning och sociala frågor och för att öka dialogen med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.

I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten inom en övergripande ram för integrerad multilateral övervakning av den ekonomiska politiken samt budget-, sysselsättnings- och socialpolitiken, och den syftar till att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt de som rör sysselsättning, utbildning och fattigdomsminskning i rådets beslut 2010/707/EU (11). Sedan 2015 har den europeiska planeringsterminen undan för undan förstärkts och effektiviserats, framför allt för att stärka inriktningen på sysselsättning och sociala frågor och för att öka dialogen med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

| 5. | I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten inom en övergripande ram för integrerad multilateral övervakning av den ekonomiska politiken samt budget-, sysselsättnings- och socialpolitiken, och den syftar till att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt de som rör sysselsättning, utbildning och fattigdomsminskning i rådets beslut 2010/707/EU (12). Sedan 2015 har den europeiska planeringsterminen undan för undan förstärkts och effektiviserats, framför allt för att stärka inriktningen på sysselsättning och sociala frågor och för att öka dialogen med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället,
  och samtidigt behålla den starka tonvikten på strukturreformer och konkurrenskraft
  . |
| --- | --- |

5.

I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten inom en övergripande ram för integrerad multilateral övervakning av den ekonomiska politiken samt budget-, sysselsättnings- och socialpolitiken, och den syftar till att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt de som rör sysselsättning, utbildning och fattigdomsminskning i rådets beslut 2010/707/EU (12). Sedan 2015 har den europeiska planeringsterminen undan för undan förstärkts och effektiviserats, framför allt för att stärka inriktningen på sysselsättning och sociala frågor och för att öka dialogen med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället,
  och samtidigt behålla den starka tonvikten på strukturreformer och konkurrenskraft
  .

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 6

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 6. | EU:s återhämtning från den ekonomiska krisen bidrar till positiva tendenser på arbetsmarknaden, men det återstår stora utmaningar och skillnader i ekonomiska och sociala resultat mellan och inom medlemsstaterna. Genom krisen framgick det tydligt hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att säkerställa att unionen gör framsteg mot en smart och hållbar tillväxt för alla
  och att nya
  arbetstillfällen
  skapas
  är den största utmaningen i dag. Detta kräver en samordnad, ambitiös och effektiv politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan och de bör omfatta investeringsstimulans, förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd för att öka produktiviteten, tillväxten, den sociala sammanhållningen och ekonomins motståndskraft mot chocker, samt finanspolitiskt ansvar, samtidigt som
  man beaktar deras
  sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser. |

Kommissionens förslag

Ändring

6.

EU:s återhämtning från den ekonomiska krisen bidrar till positiva tendenser på arbetsmarknaden, men det återstår stora utmaningar och skillnader i ekonomiska och sociala resultat mellan och inom medlemsstaterna. Genom krisen framgick det tydligt hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att säkerställa att unionen gör framsteg mot en smart och hållbar tillväxt för alla
  och att nya
  arbetstillfällen
  skapas
  är den största utmaningen i dag. Detta kräver en samordnad, ambitiös och effektiv politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan och de bör omfatta investeringsstimulans, förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd för att öka produktiviteten, tillväxten, den sociala sammanhållningen och ekonomins motståndskraft mot chocker, samt finanspolitiskt ansvar, samtidigt som
  man beaktar deras
  sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser.

| 6. | EU: s återhämtning från den ekonomiska krisen bidrar till positiva tendenser på arbetsmarknaden, men det återstår stora utmaningar och skillnader i ekonomiska och sociala resultat mellan och inom medlemsstaterna,
  eftersom ekonomisk tillväxt inte automatiskt leder till högre sysselsättning
  . Genom krisen framgick det tydligt hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att säkerställa att unionen gör framsteg mot en smart och hållbar tillväxt för alla,
  åtföljt av skapandet av hållbara
  arbetstillfällen
  av god kvalitet
  , är den största utmaningen i dag. Detta kräver en samordnad, ambitiös och effektiv politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan och de bör omfatta investeringsstimulans,
  också till investeringar i den cirkulära och den gröna ekonomin samt i form av sociala investeringar
  , förnyade satsningar på
  socialt och ekonomiskt väl avvägda
  strukturreformer i lämplig ordningsföljd för att öka produktiviteten, tillväxten, den sociala sammanhållningen och ekonomins motståndskraft mot chocker, samt finanspolitiskt ansvar, samtidigt som
  strukturreformerna bör få positiva
  sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

6.

EU: s återhämtning från den ekonomiska krisen bidrar till positiva tendenser på arbetsmarknaden, men det återstår stora utmaningar och skillnader i ekonomiska och sociala resultat mellan och inom medlemsstaterna,
  eftersom ekonomisk tillväxt inte automatiskt leder till högre sysselsättning
  . Genom krisen framgick det tydligt hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att säkerställa att unionen gör framsteg mot en smart och hållbar tillväxt för alla,
  åtföljt av skapandet av hållbara
  arbetstillfällen
  av god kvalitet
  , är den största utmaningen i dag. Detta kräver en samordnad, ambitiös och effektiv politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan och de bör omfatta investeringsstimulans,
  också till investeringar i den cirkulära och den gröna ekonomin samt i form av sociala investeringar
  , förnyade satsningar på
  socialt och ekonomiskt väl avvägda
  strukturreformer i lämplig ordningsföljd för att öka produktiviteten, tillväxten, den sociala sammanhållningen och ekonomins motståndskraft mot chocker, samt finanspolitiskt ansvar, samtidigt som
  strukturreformerna bör få positiva
  sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser.

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 7

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 7. | Reformer av arbetsmarknaden, inklusive de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande social dialog och ge tillräckligt med möjligheter att beakta socioekonomiska frågor, t.ex. när det gäller ökad konkurrenskraft,
  stärkt jobbskapande
  , bättre åtgärder för livslångt lärande och utbildning samt ökade realinkomster. |

Kommissionens förslag

Ändring

7.

Reformer av arbetsmarknaden, inklusive de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande social dialog och ge tillräckligt med möjligheter att beakta socioekonomiska frågor, t.ex. när det gäller ökad konkurrenskraft,
  stärkt jobbskapande
  , bättre åtgärder för livslångt lärande och utbildning samt ökade realinkomster.

| 7. | Reformer av arbetsmarknaden, inklusive de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande social dialog och ge tillräckligt med möjligheter att beakta socioekonomiska frågor, t.ex. när det gäller ökad
  levnadsstandard, jämlikhet
  konkurrenskraft,
  produktivitet och hållbarhet, samt skapande av fler arbetstillfällen med hög kvalitet
  , bättre åtgärder för livslångt lärande och utbildning samt ökade realinkomster. |
| --- | --- |

7.

Reformer av arbetsmarknaden, inklusive de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande social dialog och ge tillräckligt med möjligheter att beakta socioekonomiska frågor, t.ex. när det gäller ökad
  levnadsstandard, jämlikhet
  konkurrenskraft,
  produktivitet och hållbarhet, samt skapande av fler arbetstillfällen med hög kvalitet
  , bättre åtgärder för livslångt lärande och utbildning samt ökade realinkomster.

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 8

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 8. | Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med de sociala konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen och de bör sträva efter att bygga ett inkluderande samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi, vilket beskrivs i kommissionens rekommendation om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (13). De bör åtgärda ojämlikhet,
  trygga tillgång
  och möjligheter för alla samt
  minska
  fattigdom och social utestängning,
  även
  för barn, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala skyddssystem och genom att undanröja hindren för deltagande i utbildning och på arbetsmarknaden. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på EU:s arbetsplatser förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör se till att det med nya typer av anställningsförhållanden går att behålla och stärka den europeiska sociala modellen. |

Kommissionens förslag

Ändring

8.

Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med de sociala konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen och de bör sträva efter att bygga ett inkluderande samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi, vilket beskrivs i kommissionens rekommendation om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (13). De bör åtgärda ojämlikhet,
  trygga tillgång
  och möjligheter för alla samt
  minska
  fattigdom och social utestängning,
  även
  för barn, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala skyddssystem och genom att undanröja hindren för deltagande i utbildning och på arbetsmarknaden. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på EU:s arbetsplatser förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör se till att det med nya typer av anställningsförhållanden går att behålla och stärka den europeiska sociala modellen.

| 8. | Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med de sociala konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen och de bör sträva efter att bygga ett inkluderande
  och socialt rättvist
  samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi, vilket beskrivs i kommissionens rekommendation om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (14). De bör åtgärda ojämlikhet
  och diskriminering
  , och
  säkerställa lika
  möjligheter för alla samt
  utrota
  fattigdom och social utestängning,
  framför allt
  för barn, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och
  tillräckliga och effektiva
  sociala skyddssystem och genom att undanröja hindren för deltagande i utbildning och på arbetsmarknaden. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på EU:s arbetsplatser förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör se till att det med nya typer av anställningsförhållanden går att behålla och stärka den europeiska sociala modellen,
  genom att säkerställa att människor i nya framväxande arbetsformer omfattas och skyddas av arbetsmarknadens regelverk
  .
  Medlemsstaterna bör stödja den potential att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling som finns hos personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

8.

Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med de sociala konsekvenserna av den ekonomiska och finansiella krisen och de bör sträva efter att bygga ett inkluderande
  och socialt rättvist
  samhälle, där människor kan förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällsliv och ekonomi, vilket beskrivs i kommissionens rekommendation om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (14). De bör åtgärda ojämlikhet
  och diskriminering
  , och
  säkerställa lika
  möjligheter för alla samt
  utrota
  fattigdom och social utestängning,
  framför allt
  för barn, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och
  tillräckliga och effektiva
  sociala skyddssystem och genom att undanröja hindren för deltagande i utbildning och på arbetsmarknaden. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på EU:s arbetsplatser förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör se till att det med nya typer av anställningsförhållanden går att behålla och stärka den europeiska sociala modellen,
  genom att säkerställa att människor i nya framväxande arbetsformer omfattas och skyddas av arbetsmarknadens regelverk
  .
  Medlemsstaterna bör stödja den potential att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling som finns hos personer med funktionsnedsättning.

Ändring 10

Förslag till beslut

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | 8a. | Kommissionen och medlemsstaterna bör skapa utrymme för reflexion och dialog med stöd från specialiserade icke-statliga organisationer och organisationer för personer som lever i fattigdom, så att dessa personer kan bidra till utvärderingen av den politik som påverkar dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

8a.

Kommissionen och medlemsstaterna bör skapa utrymme för reflexion och dialog med stöd från specialiserade icke-statliga organisationer och organisationer för personer som lever i fattigdom, så att dessa personer kan bidra till utvärderingen av den politik som påverkar dem.

Ändring 11

Förslag till beslut

Skäl 11

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 11. | De integrerade riktlinjerna bör ligga till grund för
  eventuella
  landsspecifika rekommendationer som rådet
  kan ge
  medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att främja sysselsättning, social inkludering, livslångt lärande och utbildning samt för att förbättra den offentliga förvaltningen. De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten, samt med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

11.

De integrerade riktlinjerna bör ligga till grund för
  eventuella
  landsspecifika rekommendationer som rådet
  kan ge
  medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att främja sysselsättning, social inkludering, livslångt lärande och utbildning samt för att förbättra den offentliga förvaltningen. De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten, samt med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

| 11. | De integrerade riktlinjerna
  och den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  bör ligga till grund för
  de välriktade
  landsspecifika rekommendationer som rådet
  tillställer
  medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att främja sysselsättning, social inkludering, livslångt lärande och utbildning samt för att förbättra den offentliga förvaltningen. De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten, samt med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

11.

De integrerade riktlinjerna
  och den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  bör ligga till grund för
  de välriktade
  landsspecifika rekommendationer som rådet
  tillställer
  medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att främja sysselsättning, social inkludering, livslångt lärande och utbildning samt för att förbättra den offentliga förvaltningen. De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten, samt med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

Ändring 12

Förslag till beslut

Skäl 12

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 12. | Sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd bör övervaka hur den relevanta politiken genomförs mot bakgrund av riktlinjerna för sysselsättningspolitiken, i enlighet med sina respektive fördragsenliga mandat. Dessa kommittéer och andra förberedande rådsorgan som medverkar i samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken bör samarbeta nära. |

Kommissionens förslag

Ändring

12.

Sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd bör övervaka hur den relevanta politiken genomförs mot bakgrund av riktlinjerna för sysselsättningspolitiken, i enlighet med sina respektive fördragsenliga mandat. Dessa kommittéer och andra förberedande rådsorgan som medverkar i samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken bör samarbeta nära.

| 12. | Sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd bör övervaka hur den relevanta politiken genomförs mot bakgrund av riktlinjerna för sysselsättningspolitiken, i enlighet med sina respektive fördragsenliga mandat. Dessa kommittéer och andra förberedande rådsorgan som medverkar i samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken bör samarbeta nära
  med Europaparlamentet, och särskilt med dess utskott för sysselsättning och sociala frågor, för att säkerställa demokratisk ansvarsskyldighet
  . |
| --- | --- |

12.

Sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd bör övervaka hur den relevanta politiken genomförs mot bakgrund av riktlinjerna för sysselsättningspolitiken, i enlighet med sina respektive fördragsenliga mandat. Dessa kommittéer och andra förberedande rådsorgan som medverkar i samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken bör samarbeta nära
  med Europaparlamentet, och särskilt med dess utskott för sysselsättning och sociala frågor, för att säkerställa demokratisk ansvarsskyldighet
  .

Ändring 13

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna bör underlätta skapandet av jobb av god kvalitet, bl.a. genom att
  undanröja hinder för nyanställningar i
  företag,
  genom att
  främja entreprenörskap och egenföretagande
  och
  i synnerhet genom att stödja mikroföretag och småföretag så att de kan startas och växa. Medlemsstaterna bör aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation. | | Medlemsstaterna bör underlätta
  och investera i
  skapandet av
  hållbara och tillgängliga
  jobb av god kvalitet
  över alla kompetensnivåer, arbetsmarknadssektorer och regioner
  , bl.a. genom att
  utveckla framtidsinriktade sektorers fulla potential, såsom den gröna och den cirkulära ekonomin, vårdsektorn och den digitala sektorn. Medlemsstaterna bör hjälpa människor att uppnå balans mellan arbetsliv och privatliv, säkerställa att arbetsplatser är anpassade för personer med funktionsnedsättning och äldre arbetstagare, hjälpa
  företag
  att anställa, och
  främja
  ansvarsfullt
  entreprenörskap och egenföretagande, i synnerhet genom att stödja mikroföretag och småföretag så att de kan startas och växa. Medlemsstaterna bör aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör underlätta skapandet av jobb av god kvalitet, bl.a. genom att
  undanröja hinder för nyanställningar i
  företag,
  genom att
  främja entreprenörskap och egenföretagande
  och
  i synnerhet genom att stödja mikroföretag och småföretag så att de kan startas och växa. Medlemsstaterna bör aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation.

Medlemsstaterna bör underlätta
  och investera i
  skapandet av
  hållbara och tillgängliga
  jobb av god kvalitet
  över alla kompetensnivåer, arbetsmarknadssektorer och regioner
  , bl.a. genom att
  utveckla framtidsinriktade sektorers fulla potential, såsom den gröna och den cirkulära ekonomin, vårdsektorn och den digitala sektorn. Medlemsstaterna bör hjälpa människor att uppnå balans mellan arbetsliv och privatliv, säkerställa att arbetsplatser är anpassade för personer med funktionsnedsättning och äldre arbetstagare, hjälpa
  företag
  att anställa, och
  främja
  ansvarsfullt
  entreprenörskap och egenföretagande, i synnerhet genom att stödja mikroföretag och småföretag så att de kan startas och växa. Medlemsstaterna bör aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation.

Ändring 14

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna bör uppmuntra innovativa arbetsformer, som
  kan skapa
  arbetstillfällen för alla på ett ansvarsfullt sätt. | | Medlemsstaterna bör uppmuntra innovativa arbetsformer, som
  skapar
  arbetstillfällen
  av god kvalitet
  för alla på ett ansvarsfullt sätt,
  samtidigt som det tas hänsyn till utvecklingen av ny informations- och kommunikationsteknik och säkerställs full överensstämmelse med unionsrätten, nationell lagstiftning och anställningspraxis och med systemen för arbetsmarknadsrelationer
  .
  Medlemsstaterna och kommissionen bör främja god praxis på detta område. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör uppmuntra innovativa arbetsformer, som
  kan skapa
  arbetstillfällen för alla på ett ansvarsfullt sätt.

Medlemsstaterna bör uppmuntra innovativa arbetsformer, som
  skapar
  arbetstillfällen
  av god kvalitet
  för alla på ett ansvarsfullt sätt,
  samtidigt som det tas hänsyn till utvecklingen av ny informations- och kommunikationsteknik och säkerställs full överensstämmelse med unionsrätten, nationell lagstiftning och anställningspraxis och med systemen för arbetsmarknadsrelationer
  .
  Medlemsstaterna och kommissionen bör främja god praxis på detta område.

Ändring 15

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 5 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | Medlemsstaterna bör skära ned byråkratin för att minska onödig belastning på små och medelstora företag, vilka i hög grad bidrar till skapandet av sysselsättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör skära ned byråkratin för att minska onödig belastning på små och medelstora företag, vilka i hög grad bidrar till skapandet av sysselsättning.

Ändring 16

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| En skatteväxling bör göras, från beskattning
  av arbete till andra former av beskattning som har mindre negativ inverkan på sysselsättningen och tillväxten, samtidigt som man tar hänsyn till skattesystemets fördelningspolitiska effekt och tryggar de inkomster som behövs för ett tillräckligt socialt skydd och tillväxtfrämjande utgifter. | | Medlemsstaterna bör eftersträva en successiv minskning av beskattningen
  av arbete
  och övergå
  till andra former av beskattning som har mindre negativ inverkan på sysselsättningen och tillväxten, samtidigt som man tar hänsyn till skattesystemets fördelningspolitiska effekt och tryggar de inkomster som behövs för ett tillräckligt socialt skydd och tillväxtfrämjande utgifter,
  bland annat investeringar i offentliga tjänster av allmänt intresse
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

En skatteväxling bör göras, från beskattning
  av arbete till andra former av beskattning som har mindre negativ inverkan på sysselsättningen och tillväxten, samtidigt som man tar hänsyn till skattesystemets fördelningspolitiska effekt och tryggar de inkomster som behövs för ett tillräckligt socialt skydd och tillväxtfrämjande utgifter.

Medlemsstaterna bör eftersträva en successiv minskning av beskattningen
  av arbete
  och övergå
  till andra former av beskattning som har mindre negativ inverkan på sysselsättningen och tillväxten, samtidigt som man tar hänsyn till skattesystemets fördelningspolitiska effekt och tryggar de inkomster som behövs för ett tillräckligt socialt skydd och tillväxtfrämjande utgifter,
  bland annat investeringar i offentliga tjänster av allmänt intresse
  .

Ändring 17

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 5 – stycke 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna bör, i enlighet med nationell praxis och samtidigt som man respekterar arbetsmarknadsparternas oberoende, främja mekanismer som gör att lönerna sätts på ett öppet och förutsägbart sätt, så att de kan följa produktivitetsutvecklingen och är rättvisa och ger en rimlig levnadsstandard. I mekanismerna bör man beakta skillnader i kompetens och i ekonomiska resultat mellan olika regioner, sektorer och företag. Med respekt för nationell praxis bör medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter fastställa lämpliga nivåer för minimilöner och därvid beakta hur minimilönerna påverkar konkurrenskraften, jobbskapandet och fattigdomen bland förvärvsarbetande. | | Medlemsstaterna bör, i enlighet med nationell praxis och samtidigt som man respekterar arbetsmarknadsparternas oberoende, främja mekanismer som gör att lönerna sätts på ett öppet och förutsägbart sätt, så att de kan följa produktivitetsutvecklingen och är rättvisa och ger en rimlig levnadsstandard
  på ett hållbart, ansvarsfullt sätt
  . I mekanismerna bör man beakta skillnader i kompetens och i ekonomiska resultat mellan olika regioner, sektorer och företag. Med respekt för nationell praxis bör medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter fastställa lämpliga nivåer för minimilöner och därvid beakta hur minimilönerna påverkar konkurrenskraften, jobbskapandet och fattigdomen bland förvärvsarbetande. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör, i enlighet med nationell praxis och samtidigt som man respekterar arbetsmarknadsparternas oberoende, främja mekanismer som gör att lönerna sätts på ett öppet och förutsägbart sätt, så att de kan följa produktivitetsutvecklingen och är rättvisa och ger en rimlig levnadsstandard. I mekanismerna bör man beakta skillnader i kompetens och i ekonomiska resultat mellan olika regioner, sektorer och företag. Med respekt för nationell praxis bör medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter fastställa lämpliga nivåer för minimilöner och därvid beakta hur minimilönerna påverkar konkurrenskraften, jobbskapandet och fattigdomen bland förvärvsarbetande.

Medlemsstaterna bör, i enlighet med nationell praxis och samtidigt som man respekterar arbetsmarknadsparternas oberoende, främja mekanismer som gör att lönerna sätts på ett öppet och förutsägbart sätt, så att de kan följa produktivitetsutvecklingen och är rättvisa och ger en rimlig levnadsstandard
  på ett hållbart, ansvarsfullt sätt
  . I mekanismerna bör man beakta skillnader i kompetens och i ekonomiska resultat mellan olika regioner, sektorer och företag. Med respekt för nationell praxis bör medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter fastställa lämpliga nivåer för minimilöner och därvid beakta hur minimilönerna påverkar konkurrenskraften, jobbskapandet och fattigdomen bland förvärvsarbetande.

Ändring 18

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Riktlinje 6: Öka arbetskraftsutbudet: tillgång till sysselsättning och arbetskraftens färdigheter och kompetens | | Riktlinje 6: Öka arbetskraftsutbudet
  och förbättra
  tillgång till sysselsättning och arbetskraftens färdigheter och kompetens |

Kommissionens förslag

Ändring

Riktlinje 6: Öka arbetskraftsutbudet: tillgång till sysselsättning och arbetskraftens färdigheter och kompetens

Riktlinje 6: Öka arbetskraftsutbudet
  och förbättra
  tillgång till sysselsättning och arbetskraftens färdigheter och kompetens

Ändring 19

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| I samband med tekniska, miljömässiga och demografiska förändringar bör medlemsstaterna, i samarbete med arbetsmarknadens parter, främja produktivitet och anställbarhet genom att se till att det finns ett tillräckligt utbud av relevanta kunskaper, färdigheter och kompetenser under arbetstagarnas hela yrkesverksamma liv, så att de kan
  fylla
  nuvarande och framtida
  behov
  på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör göra nödvändiga investeringar i både grundläggande utbildning och vidareutbildning. De bör arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare och andra aktörer för att ta itu med strukturella brister i utbildningssystemen, för att tillhandahålla högkvalitativ och inkluderande utbildning och möjligheter till livslångt lärande. De bör se till att intjänade
  utbildningsrättigheter
  förs över vid
  övergången mellan olika anställningar
  . Detta bör göra det lättare för alla att bättre förutse och anpassa sig till arbetsmarknadens behov och att framgångsrikt hantera övergångar, och på så sätt stärka ekonomins motståndskraft mot chocker. | | I samband med tekniska, miljömässiga och demografiska förändringar bör medlemsstaterna, i samarbete med arbetsmarknadens parter
  och det civila samhället
  , främja
  hållbarhet
  , produktivitet och anställbarhet genom att se till att det finns ett tillräckligt utbud av relevanta kunskaper, färdigheter och kompetenser under arbetstagarnas hela yrkesverksamma liv, så att de kan
  tillgodogöra sig
  nuvarande och
  förväntade
  framtida
  möjligheter
  på arbetsmarknaden,
  inklusive genom riktat stöd till utbildning inom sektorerna för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik
  . Medlemsstaterna bör göra nödvändiga investeringar i både grundläggande utbildning och vidareutbildning
  och livslångt lärande, men inte enbart rikta dessa mot formell utbildning, utan även mot icke-formellt och informellt lärande, samt säkerställa lika möjligheter och lika tillgång för alla
  . De bör arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare,
  civilsamhällesorganisationer
  och andra aktörer för att
  öka utbildningssystemens kvalitet och
  ta itu med strukturella brister i
  dem
  , för att tillhandahålla högkvalitativ och inkluderande utbildning och möjligheter till livslångt lärande,
  med hänsyn också till de särskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning, etniska och nationell minoriteter, invandrare och flyktingar
  . De bör se till att intjänade
  rättigheter till utbildning
  förs över vid
  förändringar i yrkeslivet, med hjälp av ett poängsystem, och att tillhörande rättigheter ackumuleras
  . Detta bör göra det lättare för alla att bättre förutse och anpassa sig till arbetsmarknadens behov,
  att undvika kompetensglapp
  och att framgångsrikt hantera övergångar, och på så sätt stärka ekonomins motståndskraft mot chocker. |

Kommissionens förslag

Ändring

I samband med tekniska, miljömässiga och demografiska förändringar bör medlemsstaterna, i samarbete med arbetsmarknadens parter, främja produktivitet och anställbarhet genom att se till att det finns ett tillräckligt utbud av relevanta kunskaper, färdigheter och kompetenser under arbetstagarnas hela yrkesverksamma liv, så att de kan
  fylla
  nuvarande och framtida
  behov
  på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör göra nödvändiga investeringar i både grundläggande utbildning och vidareutbildning. De bör arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare och andra aktörer för att ta itu med strukturella brister i utbildningssystemen, för att tillhandahålla högkvalitativ och inkluderande utbildning och möjligheter till livslångt lärande. De bör se till att intjänade
  utbildningsrättigheter
  förs över vid
  övergången mellan olika anställningar
  . Detta bör göra det lättare för alla att bättre förutse och anpassa sig till arbetsmarknadens behov och att framgångsrikt hantera övergångar, och på så sätt stärka ekonomins motståndskraft mot chocker.

I samband med tekniska, miljömässiga och demografiska förändringar bör medlemsstaterna, i samarbete med arbetsmarknadens parter
  och det civila samhället
  , främja
  hållbarhet
  , produktivitet och anställbarhet genom att se till att det finns ett tillräckligt utbud av relevanta kunskaper, färdigheter och kompetenser under arbetstagarnas hela yrkesverksamma liv, så att de kan
  tillgodogöra sig
  nuvarande och
  förväntade
  framtida
  möjligheter
  på arbetsmarknaden,
  inklusive genom riktat stöd till utbildning inom sektorerna för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik
  . Medlemsstaterna bör göra nödvändiga investeringar i både grundläggande utbildning och vidareutbildning
  och livslångt lärande, men inte enbart rikta dessa mot formell utbildning, utan även mot icke-formellt och informellt lärande, samt säkerställa lika möjligheter och lika tillgång för alla
  . De bör arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare,
  civilsamhällesorganisationer
  och andra aktörer för att
  öka utbildningssystemens kvalitet och
  ta itu med strukturella brister i
  dem
  , för att tillhandahålla högkvalitativ och inkluderande utbildning och möjligheter till livslångt lärande,
  med hänsyn också till de särskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning, etniska och nationell minoriteter, invandrare och flyktingar
  . De bör se till att intjänade
  rättigheter till utbildning
  förs över vid
  förändringar i yrkeslivet, med hjälp av ett poängsystem, och att tillhörande rättigheter ackumuleras
  . Detta bör göra det lättare för alla att bättre förutse och anpassa sig till arbetsmarknadens behov,
  att undvika kompetensglapp
  och att framgångsrikt hantera övergångar, och på så sätt stärka ekonomins motståndskraft mot chocker.

Ändring 20

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 6 – stycke 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna bör främja lika möjligheter inom utbildningen och höja den allmänna utbildningsnivån, särskilt för lågutbildade personer. De bör säkerställa att läranderesultaten är av hög kvalitet, stärka de grundläggande färdigheterna, minska antalet unga med enbart grundskoleutbildning, se till att högskoleexamina är relevanta på arbetsmarknaden, förbättra kompetensbevakningen och kompetensprognoserna samt öka vuxnas deltagande i fortutbildning. Medlemsstaterna bör stärka arbetsplatsförlagt lärande i sina yrkesutbildningssystem, bl.a. genom ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet, göra kompetensen mer synlig och jämförbar samt öka möjligheterna till erkännande och validering av färdigheter och kompetenser som förvärvats på annat sätt än genom formell utbildning. De bör förbättra utbudet av flexibel yrkesinriktad fortbildning och se till att fler utnyttjar möjligheterna. Medlemsstaterna bör också, genom att förbättra tillgången till och utnyttjandet av utbildning av god kvalitet, stödja lågutbildade vuxna så att de kan behålla eller utveckla sin långsiktiga anställbarhet, genom att de inrättar kompetenshöjningsvägar, med bedömning av kompetens, ett matchande utbildningsutbud samt validering och erkännande av de färdigheter som förvärvats. | | Medlemsstaterna bör främja lika möjligheter inom utbildningen,
  bland annat förskoleverksamhet
  , och höja den allmänna utbildningsnivån, särskilt för lågutbildade personer
  och personer med missgynnad bakgrund
  . De bör säkerställa att läranderesultaten är av hög kvalitet,
  utveckla och
  stärka de grundläggande färdigheterna,
  främja utvecklingen av företagarfärdigheter
  , minska antalet unga med enbart grundskoleutbildning, se till att högskoleexamina är relevanta på arbetsmarknaden, förbättra kompetensbevakningen och kompetensprognoserna samt öka vuxnas deltagande i fortutbildning,
  inklusive genom strategier som gör det möjligt att ta ledigt för utbildningsändamål, samt genom arbetsplatsbaserad fortbildning och livslångt lärande
  . Medlemsstaterna bör stärka arbetsplatsförlagt lärande i sina yrkesutbildningssystem, bl.a. genom ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet, göra kompetensen mer synlig och jämförbar samt öka möjligheterna till erkännande och validering av färdigheter och kompetenser som förvärvats på annat sätt än genom formell utbildning. De bör förbättra utbudet av flexibel yrkesinriktad fortbildning och se till att fler utnyttjar möjligheterna. Medlemsstaterna bör också, genom att förbättra tillgången till och utnyttjandet av utbildning av god kvalitet, rikta stöd till lågutbildade vuxna så att de kan behålla eller utveckla sin långsiktiga anställbarhet, genom att de inrättar kompetenshöjningsvägar, med bedömning av kompetens, ett utbildningsutbud som motsvarar arbetsmarknadens möjligheter samt validering och erkännande av de färdigheter som förvärvats. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör främja lika möjligheter inom utbildningen och höja den allmänna utbildningsnivån, särskilt för lågutbildade personer. De bör säkerställa att läranderesultaten är av hög kvalitet, stärka de grundläggande färdigheterna, minska antalet unga med enbart grundskoleutbildning, se till att högskoleexamina är relevanta på arbetsmarknaden, förbättra kompetensbevakningen och kompetensprognoserna samt öka vuxnas deltagande i fortutbildning. Medlemsstaterna bör stärka arbetsplatsförlagt lärande i sina yrkesutbildningssystem, bl.a. genom ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet, göra kompetensen mer synlig och jämförbar samt öka möjligheterna till erkännande och validering av färdigheter och kompetenser som förvärvats på annat sätt än genom formell utbildning. De bör förbättra utbudet av flexibel yrkesinriktad fortbildning och se till att fler utnyttjar möjligheterna. Medlemsstaterna bör också, genom att förbättra tillgången till och utnyttjandet av utbildning av god kvalitet, stödja lågutbildade vuxna så att de kan behålla eller utveckla sin långsiktiga anställbarhet, genom att de inrättar kompetenshöjningsvägar, med bedömning av kompetens, ett matchande utbildningsutbud samt validering och erkännande av de färdigheter som förvärvats.

Medlemsstaterna bör främja lika möjligheter inom utbildningen,
  bland annat förskoleverksamhet
  , och höja den allmänna utbildningsnivån, särskilt för lågutbildade personer
  och personer med missgynnad bakgrund
  . De bör säkerställa att läranderesultaten är av hög kvalitet,
  utveckla och
  stärka de grundläggande färdigheterna,
  främja utvecklingen av företagarfärdigheter
  , minska antalet unga med enbart grundskoleutbildning, se till att högskoleexamina är relevanta på arbetsmarknaden, förbättra kompetensbevakningen och kompetensprognoserna samt öka vuxnas deltagande i fortutbildning,
  inklusive genom strategier som gör det möjligt att ta ledigt för utbildningsändamål, samt genom arbetsplatsbaserad fortbildning och livslångt lärande
  . Medlemsstaterna bör stärka arbetsplatsförlagt lärande i sina yrkesutbildningssystem, bl.a. genom ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet, göra kompetensen mer synlig och jämförbar samt öka möjligheterna till erkännande och validering av färdigheter och kompetenser som förvärvats på annat sätt än genom formell utbildning. De bör förbättra utbudet av flexibel yrkesinriktad fortbildning och se till att fler utnyttjar möjligheterna. Medlemsstaterna bör också, genom att förbättra tillgången till och utnyttjandet av utbildning av god kvalitet, rikta stöd till lågutbildade vuxna så att de kan behålla eller utveckla sin långsiktiga anställbarhet, genom att de inrättar kompetenshöjningsvägar, med bedömning av kompetens, ett utbildningsutbud som motsvarar arbetsmarknadens möjligheter samt validering och erkännande av de färdigheter som förvärvats.

Ändring 21

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 6 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | För att främja arbetskraftens välbefinnande och produktivitet på lång sikt bör medlemsstaterna se till att deras utbildningssystem satsar på personlig utveckling, social sammanhållning, interkulturell förståelse och aktivt medborgarskap, vid sidan av att tillgodose arbetsmarknadens behov. |

Kommissionens förslag

Ändring

För att främja arbetskraftens välbefinnande och produktivitet på lång sikt bör medlemsstaterna se till att deras utbildningssystem satsar på personlig utveckling, social sammanhållning, interkulturell förståelse och aktivt medborgarskap, vid sidan av att tillgodose arbetsmarknadens behov.

Ändring 22

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 6 – stycke 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Åtgärder bör vidtas för att motverka problemet med hög arbetslöshet
  och
  att många hamnar utanför arbetskraften, bl.a. genom individanpassat stöd inom rimlig tid, med hjälp att söka jobb, utbildning
  och
  omskolning. Man bör sträva efter att ha omfattande strategier, med djupgående individuell bedömning
  inom 18 månader efter att personen blivit arbetslös
  , för att kraftigt kunna minska och förebygga strukturell arbetslöshet. Man bör fortsätta att hantera ungdomsarbetslösheten och den stora andelen unga som varken arbetar eller studerar genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att ungdomsgarantin genomförs fullt ut (15). | | Åtgärder bör vidtas för att motverka problemet med hög arbetslöshet
  och långtidsarbetslöshet, samt mot
  att många hamnar utanför arbetskraften, bl.a. genom individanpassat
  och integrerat
  stöd inom rimlig tid, med hjälp att söka jobb, utbildning och omskolning,
  samt en ordentlig uppföljning
  .
  För detta ändamål krävs en samordnad strategi för sociala och sysselsättningsrelaterade tjänster, vilket innebär ett nära samarbete mellan arbetsförmedling, sociala tjänster och lokala myndigheter.
  Man bör sträva efter att ha omfattande strategier, med djupgående individuell bedömning
  så snart som möjligt
  , för att kraftigt kunna minska och förebygga
  långtidsarbetslöshet och
  strukturell arbetslöshet. Man bör fortsätta att hantera ungdomsarbetslösheten och den stora andelen unga som varken arbetar eller studerar genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att ungdomsgarantin genomförs fullt ut (16). |
| |

Kommissionens förslag

Ändring

Åtgärder bör vidtas för att motverka problemet med hög arbetslöshet
  och
  att många hamnar utanför arbetskraften, bl.a. genom individanpassat stöd inom rimlig tid, med hjälp att söka jobb, utbildning
  och
  omskolning. Man bör sträva efter att ha omfattande strategier, med djupgående individuell bedömning
  inom 18 månader efter att personen blivit arbetslös
  , för att kraftigt kunna minska och förebygga strukturell arbetslöshet. Man bör fortsätta att hantera ungdomsarbetslösheten och den stora andelen unga som varken arbetar eller studerar genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att ungdomsgarantin genomförs fullt ut (15).

Åtgärder bör vidtas för att motverka problemet med hög arbetslöshet
  och långtidsarbetslöshet, samt mot
  att många hamnar utanför arbetskraften, bl.a. genom individanpassat
  och integrerat
  stöd inom rimlig tid, med hjälp att söka jobb, utbildning och omskolning,
  samt en ordentlig uppföljning
  .
  För detta ändamål krävs en samordnad strategi för sociala och sysselsättningsrelaterade tjänster, vilket innebär ett nära samarbete mellan arbetsförmedling, sociala tjänster och lokala myndigheter.
  Man bör sträva efter att ha omfattande strategier, med djupgående individuell bedömning
  så snart som möjligt
  , för att kraftigt kunna minska och förebygga
  långtidsarbetslöshet och
  strukturell arbetslöshet. Man bör fortsätta att hantera ungdomsarbetslösheten och den stora andelen unga som varken arbetar eller studerar genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att ungdomsgarantin genomförs fullt ut (16).

Ändring 23

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 6 – stycke 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Skattereformer, för att genom skatteväxling sänka skatten på arbete, bör syfta till att undanröja hinder
  och negativa
  incitament
  när det gäller
  deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör stödja en anpassning av arbetsmiljön för personer med funktionsnedsättningar, bl.a. genom riktade finansiella stödåtgärder och tjänster som gör det möjligt för delta på arbetsmarknaden och i samhället. | | Skattereformer, för att genom
  en successiv
  skatteväxling sänka skatten på arbete, bör syfta till att undanröja
  omotiverade
  hinder
  och onödig byråkrati, samt till att ge
  incitament
  till
  deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden,
  samtidigt som det säkerställs att skatteväxlingar inte äventyrar välfärdsstatens hållbarhet
  . Medlemsstaterna bör stödja en anpassning av arbetsmiljön för personer med funktionsnedsättningar
  och äldre arbetstagare
  , bl.a. genom riktade finansiella stödåtgärder och tjänster som gör det möjligt för
  dem att
  delta på arbetsmarknaden och i samhället
  i stort
  .
  Medlemsstaterna och kommissionen bör främja understödd sysselsättning på en öppen och inkluderande arbetsmarknad. |

Kommissionens förslag

Ändring

Skattereformer, för att genom skatteväxling sänka skatten på arbete, bör syfta till att undanröja hinder
  och negativa
  incitament
  när det gäller
  deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör stödja en anpassning av arbetsmiljön för personer med funktionsnedsättningar, bl.a. genom riktade finansiella stödåtgärder och tjänster som gör det möjligt för delta på arbetsmarknaden och i samhället.

Skattereformer, för att genom
  en successiv
  skatteväxling sänka skatten på arbete, bör syfta till att undanröja
  omotiverade
  hinder
  och onödig byråkrati, samt till att ge
  incitament
  till
  deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden,
  samtidigt som det säkerställs att skatteväxlingar inte äventyrar välfärdsstatens hållbarhet
  . Medlemsstaterna bör stödja en anpassning av arbetsmiljön för personer med funktionsnedsättningar
  och äldre arbetstagare
  , bl.a. genom riktade finansiella stödåtgärder och tjänster som gör det möjligt för
  dem att
  delta på arbetsmarknaden och i samhället
  i stort
  .
  Medlemsstaterna och kommissionen bör främja understödd sysselsättning på en öppen och inkluderande arbetsmarknad.

Ändring 24

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 6 – stycke 5

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Hinder för deltagande och karriärutveckling bör undanröjas för att garantera lika möjligheter för män och kvinnor och för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, inklusive genom lika lön för lika arbete. Möjligheten att förena arbete och familjeliv bör
  främjas, i synnerhet genom tillgång till långvarig vård och omsorg och till ekonomiskt överkomlig förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet
  . Medlemsstaterna bör säkerställa att föräldrar och andra med omsorgsansvar har tillgång till olika typer av ledighet av
  familjeskäl
  och till flexibla arbetsformer för att kunna förena arbete och privatliv, och de bör också se till att det råder balans mellan kvinnors och mäns utnyttjande av dessa möjligheter. | | Hinder för deltagande och karriärutveckling bör undanröjas för att garantera lika möjligheter för män och kvinnor och för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, inklusive genom lika lön för lika arbete
  i alla sektorer och yrken
  .
  Medlemsstaterna bör utveckla och genomföra strategier för löneinsyn och lönerevision för att stänga det könsmässiga lönegapet. Medlemsstaterna bör verkställa Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG

   (17)

  genom att fastställa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för arbetsgivare som betalar olika lön för samma arbete, beroende på om det utförs av en man eller kvinna.
  Möjligheten att förena arbete,
  privatliv
  och familjeliv bör
  garanteras för alla människor
  . Medlemsstaterna bör säkerställa att föräldrar och andra med omsorgsansvar har tillgång till olika typer av ledighet av
  familje-, vård- och omsorgsskäl, till överkomligt prissatt långvarig vård och omsorg, förskoleverksamhet och barnomsorg
  , och till flexibla
  arbetstagarinriktade
  arbetsformer,
  såsom distansarbete och smart arbete
  , för att kunna förena arbete och privatliv, och de bör också se till att det råder balans mellan kvinnors och mäns utnyttjande av dessa möjligheter.
  Medlemsstaterna bör säkerställa att omsorgsgivare som tvingas inskränka eller avsluta sin yrkesverksamhet får sådant stöd att de kan utöva sin omsorgsverksamhet som sig bör. |
| | |

Kommissionens förslag

Ändring

Hinder för deltagande och karriärutveckling bör undanröjas för att garantera lika möjligheter för män och kvinnor och för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, inklusive genom lika lön för lika arbete. Möjligheten att förena arbete och familjeliv bör
  främjas, i synnerhet genom tillgång till långvarig vård och omsorg och till ekonomiskt överkomlig förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet
  . Medlemsstaterna bör säkerställa att föräldrar och andra med omsorgsansvar har tillgång till olika typer av ledighet av
  familjeskäl
  och till flexibla arbetsformer för att kunna förena arbete och privatliv, och de bör också se till att det råder balans mellan kvinnors och mäns utnyttjande av dessa möjligheter.

Hinder för deltagande och karriärutveckling bör undanröjas för att garantera lika möjligheter för män och kvinnor och för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, inklusive genom lika lön för lika arbete
  i alla sektorer och yrken
  .
  Medlemsstaterna bör utveckla och genomföra strategier för löneinsyn och lönerevision för att stänga det könsmässiga lönegapet. Medlemsstaterna bör verkställa Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG

   (17)

  genom att fastställa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för arbetsgivare som betalar olika lön för samma arbete, beroende på om det utförs av en man eller kvinna.
  Möjligheten att förena arbete,
  privatliv
  och familjeliv bör
  garanteras för alla människor
  . Medlemsstaterna bör säkerställa att föräldrar och andra med omsorgsansvar har tillgång till olika typer av ledighet av
  familje-, vård- och omsorgsskäl, till överkomligt prissatt långvarig vård och omsorg, förskoleverksamhet och barnomsorg
  , och till flexibla
  arbetstagarinriktade
  arbetsformer,
  såsom distansarbete och smart arbete
  , för att kunna förena arbete och privatliv, och de bör också se till att det råder balans mellan kvinnors och mäns utnyttjande av dessa möjligheter.
  Medlemsstaterna bör säkerställa att omsorgsgivare som tvingas inskränka eller avsluta sin yrkesverksamhet får sådant stöd att de kan utöva sin omsorgsverksamhet som sig bör.

Ändring 25

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Politiken bör ha som målsättning att förbättra och stödja matchning och övergångar på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör på ett effektivt sätt aktivera och ge möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör göra den aktiva arbetsmarknadspolitiken mer ändamålsenlig genom en bättre inriktning på målgrupper
  och
  ökad uppsökande verksamhet så att fler omfattas av åtgärderna samt genom
  en närmare koppling till
  inkomststöd,
  som baseras på rättigheter och skyldigheter
  för de arbetslösa att aktivt söka arbete. Medlemsstaterna bör eftersträva effektivare offentliga arbetsförmedlingar genom att erbjuda individanpassat stöd inom rimlig tid för de arbetssökande, stödja efterfrågan på arbetsmarknaden och införa system för resultatmätning. | | Politiken bör ha som målsättning att förbättra och stödja matchning och övergångar på arbetsmarknaden
  så att arbetstagare kan komma vidare i sina karriärer
  . Medlemsstaterna bör på ett effektivt sätt aktivera och ge möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden
  genom enskilt stöd och integrerade tjänster inom en bredare strategi för aktiv inkludering
  . Medlemsstaterna bör göra den aktiva arbetsmarknadspolitiken mer ändamålsenlig genom en
  ökad finansiering
  , bättre inriktning på målgrupper, ökad uppsökande verksamhet
  och bättre täckning
  så att fler omfattas av åtgärderna samt genom
  att säkerställa ett tillräckligt
  inkomststöd för de arbetslösa
  under den tid de aktivt söker arbete, samtidigt som det tas hänsyn till deras rättigheter och deras ansvar
  .
  Detta inbegriper samarbete med arbetsmarknadens parter och andra berörda aktörer, däribland civilsamhällesorganisationer, för att göra dessa politiska strategier mer ändamålsenliga och ansvarstagande.
  Medlemsstaterna bör eftersträva effektivare
  och bättre sammankopplade
  offentliga arbetsförmedlingar
  av god kvalitet
  genom att erbjuda individanpassat stöd inom rimlig tid för de arbetssökande
  så att de kan söka arbete över hela unionen
  , stödja efterfrågan på arbetsmarknaden och införa system för resultatmätning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Politiken bör ha som målsättning att förbättra och stödja matchning och övergångar på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör på ett effektivt sätt aktivera och ge möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör göra den aktiva arbetsmarknadspolitiken mer ändamålsenlig genom en bättre inriktning på målgrupper
  och
  ökad uppsökande verksamhet så att fler omfattas av åtgärderna samt genom
  en närmare koppling till
  inkomststöd,
  som baseras på rättigheter och skyldigheter
  för de arbetslösa att aktivt söka arbete. Medlemsstaterna bör eftersträva effektivare offentliga arbetsförmedlingar genom att erbjuda individanpassat stöd inom rimlig tid för de arbetssökande, stödja efterfrågan på arbetsmarknaden och införa system för resultatmätning.

Politiken bör ha som målsättning att förbättra och stödja matchning och övergångar på arbetsmarknaden
  så att arbetstagare kan komma vidare i sina karriärer
  . Medlemsstaterna bör på ett effektivt sätt aktivera och ge möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden
  genom enskilt stöd och integrerade tjänster inom en bredare strategi för aktiv inkludering
  . Medlemsstaterna bör göra den aktiva arbetsmarknadspolitiken mer ändamålsenlig genom en
  ökad finansiering
  , bättre inriktning på målgrupper, ökad uppsökande verksamhet
  och bättre täckning
  så att fler omfattas av åtgärderna samt genom
  att säkerställa ett tillräckligt
  inkomststöd för de arbetslösa
  under den tid de aktivt söker arbete, samtidigt som det tas hänsyn till deras rättigheter och deras ansvar
  .
  Detta inbegriper samarbete med arbetsmarknadens parter och andra berörda aktörer, däribland civilsamhällesorganisationer, för att göra dessa politiska strategier mer ändamålsenliga och ansvarstagande.
  Medlemsstaterna bör eftersträva effektivare
  och bättre sammankopplade
  offentliga arbetsförmedlingar
  av god kvalitet
  genom att erbjuda individanpassat stöd inom rimlig tid för de arbetssökande
  så att de kan söka arbete över hela unionen
  , stödja efterfrågan på arbetsmarknaden och införa system för resultatmätning.

Ändring 26

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna bör se till att de arbetslösa får tillräckliga arbetslöshetsförmåner under en
  rimlig
  tidsperiod, i överensstämmelse med deras inbetalade avgifter och med nationella regler för stödberättigande. Förmånerna
  får inte vara ett negativt
  incitament för att snabbt återgå till
  sysselsättning
  . | | Medlemsstaterna bör se till att de arbetslösa får tillräckliga arbetslöshetsförmåner under en tidsperiod
  som är tillräckligt lång för att de rimligtvis ska hinna få anställning av god kvalitet
  , i överensstämmelse med deras inbetalade avgifter och med nationella regler för stödberättigande. Förmånerna
  bör åtföljas av en aktiv arbetsmarknadspolitik och åtgärder som utgör
  incitament för att snabbt återgå till
  arbete av hög kvalitet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör se till att de arbetslösa får tillräckliga arbetslöshetsförmåner under en
  rimlig
  tidsperiod, i överensstämmelse med deras inbetalade avgifter och med nationella regler för stödberättigande. Förmånerna
  får inte vara ett negativt
  incitament för att snabbt återgå till
  sysselsättning
  .

Medlemsstaterna bör se till att de arbetslösa får tillräckliga arbetslöshetsförmåner under en tidsperiod
  som är tillräckligt lång för att de rimligtvis ska hinna få anställning av god kvalitet
  , i överensstämmelse med deras inbetalade avgifter och med nationella regler för stödberättigande. Förmånerna
  bör åtföljas av en aktiv arbetsmarknadspolitik och åtgärder som utgör
  incitament för att snabbt återgå till
  arbete av hög kvalitet
  .

Ändring 27

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Studerandes och arbetstagares rörlighet bör
  främjas
  för att förbättra färdigheter som ökar anställbarheten och för att utnyttja den fulla potentialen på den europeiska arbetsmarknaden. Hindren för rörlighet inom utbildning, i samband med tjänstepensioner och privata pensioner och när det gäller erkännande av kvalifikationer bör avlägsnas. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att säkerställa att administrativa förfaranden inte gör det svårt eller omöjligt för arbetstagare från andra medlemsstater att börja jobba. Medlemsstaterna bör också förebygga missbruk av gällande regler samt motverka en eventuell kompetensflykt från vissa regioner. | | Studerandes och arbetstagares rörlighet bör
  säkerställas som en grundläggande frihet
  , för att förbättra färdigheter som ökar anställbarheten och för att utnyttja den fulla potentialen på den europeiska arbetsmarknaden.
  Intern rörlighet bör också främjas.
  Hindren för rörlighet inom utbildning, i samband med tjänstepensioner och privata pensioner,
  i fråga om tillgången till socialt skydd
  och när det gäller erkännande av kvalifikationer
  och färdigheter
  bör avlägsnas,
  vilket också gäller orimliga krav på språkkunskaper
  .
  Mobila arbetstagare bör stödjas bland annat genom att man ökar deras tillgång till och medvetenhet om rättigheter på arbetet.
  Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att säkerställa att administrativa förfaranden inte gör det svårt eller omöjligt för arbetstagare från andra medlemsstater att börja jobba. Medlemsstaterna bör också förebygga missbruk av gällande regler samt motverka en eventuell kompetensflykt från vissa regioner.
  De bör göra detta genom att öka och stödja investeringar i sektorer som har verklig potential att skapa möjligheter till arbete av hög kvalitet såsom den gröna och den cirkulära ekonomin, vårdsektorn och den digitala sektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

Studerandes och arbetstagares rörlighet bör
  främjas
  för att förbättra färdigheter som ökar anställbarheten och för att utnyttja den fulla potentialen på den europeiska arbetsmarknaden. Hindren för rörlighet inom utbildning, i samband med tjänstepensioner och privata pensioner och när det gäller erkännande av kvalifikationer bör avlägsnas. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att säkerställa att administrativa förfaranden inte gör det svårt eller omöjligt för arbetstagare från andra medlemsstater att börja jobba. Medlemsstaterna bör också förebygga missbruk av gällande regler samt motverka en eventuell kompetensflykt från vissa regioner.

Studerandes och arbetstagares rörlighet bör
  säkerställas som en grundläggande frihet
  , för att förbättra färdigheter som ökar anställbarheten och för att utnyttja den fulla potentialen på den europeiska arbetsmarknaden.
  Intern rörlighet bör också främjas.
  Hindren för rörlighet inom utbildning, i samband med tjänstepensioner och privata pensioner,
  i fråga om tillgången till socialt skydd
  och när det gäller erkännande av kvalifikationer
  och färdigheter
  bör avlägsnas,
  vilket också gäller orimliga krav på språkkunskaper
  .
  Mobila arbetstagare bör stödjas bland annat genom att man ökar deras tillgång till och medvetenhet om rättigheter på arbetet.
  Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att säkerställa att administrativa förfaranden inte gör det svårt eller omöjligt för arbetstagare från andra medlemsstater att börja jobba. Medlemsstaterna bör också förebygga missbruk av gällande regler samt motverka en eventuell kompetensflykt från vissa regioner.
  De bör göra detta genom att öka och stödja investeringar i sektorer som har verklig potential att skapa möjligheter till arbete av hög kvalitet såsom den gröna och den cirkulära ekonomin, vårdsektorn och den digitala sektorn.

Ändring 28

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 5

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| I enlighet med nationell praxis och för att få till stånd en mer ändamålsenlig social dialog och bättre socioekonomiska resultat bör medlemsstaterna se till arbetsmarknadens parter i rätt tid och på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen
  och
  genomförandet av reformer och politik på områdena ekonomi, sysselsättning och sociala frågor, inklusive genom att ge stöd till ökad kapacitet hos parterna. De ska uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätt till kollektiva åtgärder respekteras fullt ut. | | I enlighet med nationell praxis
  och partnerskapsprinciperna
  , och för att få till stånd en mer ändamålsenlig social
  och civil
  dialog och bättre socioekonomiska resultat bör medlemsstaterna se till arbetsmarknadens parter
  och organisationer i det civila samhället
  i rätt tid och på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen, genomförandet
  och utvärderingen
  av reformer och politik på områdena ekonomi, sysselsättning och sociala frågor
  under alla stadier i processen
  , inklusive genom att ge stöd till ökad kapacitet hos parterna
  och civilsamhällesorganisationer
  .
  Ett sådant deltagande bör innebära mer än enbart samråd med berörda aktörer.
  De ska uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätt till kollektiva åtgärder respekteras fullt ut.
  Arbetstagare med atypiska anställningsavtal och egenföretagare bör också få möjlighet att utöva sin organisationsrätt och kollektiva förhandlingsrätt. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för stärkande av arbetsmarknadens parters roll. |

Kommissionens förslag

Ändring

I enlighet med nationell praxis och för att få till stånd en mer ändamålsenlig social dialog och bättre socioekonomiska resultat bör medlemsstaterna se till arbetsmarknadens parter i rätt tid och på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen
  och
  genomförandet av reformer och politik på områdena ekonomi, sysselsättning och sociala frågor, inklusive genom att ge stöd till ökad kapacitet hos parterna. De ska uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätt till kollektiva åtgärder respekteras fullt ut.

I enlighet med nationell praxis
  och partnerskapsprinciperna
  , och för att få till stånd en mer ändamålsenlig social
  och civil
  dialog och bättre socioekonomiska resultat bör medlemsstaterna se till arbetsmarknadens parter
  och organisationer i det civila samhället
  i rätt tid och på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen, genomförandet
  och utvärderingen
  av reformer och politik på områdena ekonomi, sysselsättning och sociala frågor
  under alla stadier i processen
  , inklusive genom att ge stöd till ökad kapacitet hos parterna
  och civilsamhällesorganisationer
  .
  Ett sådant deltagande bör innebära mer än enbart samråd med berörda aktörer.
  De ska uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätt till kollektiva åtgärder respekteras fullt ut.
  Arbetstagare med atypiska anställningsavtal och egenföretagare bör också få möjlighet att utöva sin organisationsrätt och kollektiva förhandlingsrätt. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för stärkande av arbetsmarknadens parters roll.

Ändring 29

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – rubriken

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Riktlinje 8: Främja lika möjligheter för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom | | Riktlinje 8: Främja
  jämlikhet
  , lika möjligheter
  och icke-diskriminering
  för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom |

Kommissionens förslag

Ändring

Riktlinje 8: Främja lika möjligheter för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom

Riktlinje 8: Främja
  jämlikhet
  , lika möjligheter
  och icke-diskriminering
  för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom

Ändring 30

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna bör
  främja
  inkluderande arbetsmarknader som är öppna för alla, genom
  att införa effektiva
  åtgärder som
  främjar lika möjligheter för
  underrepresenterade
  grupper på arbetsmarknaden
  .
  De
  ska se till att alla behandlas lika när det gäller anställning, socialt skydd, utbildning och tillgång till varor och tjänster, oberoende av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder
  eller
  sexuell läggning. | | Medlemsstaterna bör
  i samarbete med lokala och regionala myndigheter införa effektiva åtgärder som motverkar alla former av diskriminering och främjar lika möjligheter för alla människor att delta i samhället. Här bör ingå åtgärder till förmån för
  inkluderande arbetsmarknader som är öppna för alla,
  bland annat
  genom åtgärder som
  motverkar diskriminering vid arbetsmarknadstillträde och på arbetsmarknaden, för att stödja dem som är diskriminerade
  , underrepresenterade
  eller befinner sig i en utsatt situation
  .
  Medlemsstaterna
  ska se till att alla behandlas lika
  och bekämpa alla former av diskriminering
  när det gäller anställning, socialt skydd, utbildning och tillgång till varor och tjänster, oberoende av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning
  eller socioekonomisk bakgrund
  .
  För detta ändamål krävs särskilda åtgärder för att stödja vissa människor i utsatta situationer, som måste underbyggas av tillräcklig finansiering för att förhindra eventuell konkurrens om resurser mellan berörda stödmottagare. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör
  främja
  inkluderande arbetsmarknader som är öppna för alla, genom
  att införa effektiva
  åtgärder som
  främjar lika möjligheter för
  underrepresenterade
  grupper på arbetsmarknaden
  .
  De
  ska se till att alla behandlas lika när det gäller anställning, socialt skydd, utbildning och tillgång till varor och tjänster, oberoende av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder
  eller
  sexuell läggning.

Medlemsstaterna bör
  i samarbete med lokala och regionala myndigheter införa effektiva åtgärder som motverkar alla former av diskriminering och främjar lika möjligheter för alla människor att delta i samhället. Här bör ingå åtgärder till förmån för
  inkluderande arbetsmarknader som är öppna för alla,
  bland annat
  genom åtgärder som
  motverkar diskriminering vid arbetsmarknadstillträde och på arbetsmarknaden, för att stödja dem som är diskriminerade
  , underrepresenterade
  eller befinner sig i en utsatt situation
  .
  Medlemsstaterna
  ska se till att alla behandlas lika
  och bekämpa alla former av diskriminering
  när det gäller anställning, socialt skydd, utbildning och tillgång till varor och tjänster, oberoende av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning
  eller socioekonomisk bakgrund
  .
  För detta ändamål krävs särskilda åtgärder för att stödja vissa människor i utsatta situationer, som måste underbyggas av tillräcklig finansiering för att förhindra eventuell konkurrens om resurser mellan berörda stödmottagare.

Ändring 31

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna bör
  modernisera
  de sociala trygghetssystemen för att ge ett ändamålsenligt, effektivt och adekvat socialt skydd under alla skeden av den enskilda människans liv och därmed verka för social inkludering och social rörlighet uppåt, stimulera till deltagande på arbetsmarknaden och ta itu med ojämlikheter, inklusive genom utformningen av sina skatte- och förmånssystem.
  En modernisering
  av de sociala trygghetssystemen bör leda till bättre tillgänglighet, hållbarhet, tillräcklighet och kvalitet. | | Medlemsstaterna bör
  förbättra
  de sociala trygghetssystemen för att ge ett ändamålsenligt, effektivt och adekvat socialt skydd under alla skeden av den enskilda människans liv,
  också för egenföretagare
  , och därmed verka för social inkludering och social rörlighet uppåt, stimulera till deltagande på arbetsmarknaden och ta itu med ojämlikheter, inklusive genom utformningen av sina skatte- och förmånssystem.
  Förbättringar
  av
  och innovationer inom
  de sociala trygghetssystemen bör leda till bättre tillgänglighet,
  utbud
  , hållbarhet, tillräcklighet och kvalitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör
  modernisera
  de sociala trygghetssystemen för att ge ett ändamålsenligt, effektivt och adekvat socialt skydd under alla skeden av den enskilda människans liv och därmed verka för social inkludering och social rörlighet uppåt, stimulera till deltagande på arbetsmarknaden och ta itu med ojämlikheter, inklusive genom utformningen av sina skatte- och förmånssystem.
  En modernisering
  av de sociala trygghetssystemen bör leda till bättre tillgänglighet, hållbarhet, tillräcklighet och kvalitet.

Medlemsstaterna bör
  förbättra
  de sociala trygghetssystemen för att ge ett ändamålsenligt, effektivt och adekvat socialt skydd under alla skeden av den enskilda människans liv,
  också för egenföretagare
  , och därmed verka för social inkludering och social rörlighet uppåt, stimulera till deltagande på arbetsmarknaden och ta itu med ojämlikheter, inklusive genom utformningen av sina skatte- och förmånssystem.
  Förbättringar
  av
  och innovationer inom
  de sociala trygghetssystemen bör leda till bättre tillgänglighet,
  utbud
  , hållbarhet, tillräcklighet och kvalitet.

Ändring 32

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna bör utveckla och genomföra förebyggande och integrerade strategier genom att kombinera de tre delarna av aktiv inkludering: tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet. De sociala trygghetssystemen bör garantera
  rätten till
  tillräckliga minimiinkomstförmåner för alla som saknar tillräckliga resurser och främja social inkludering genom att uppmuntra människor att delta aktivt på arbetsmarknaden och i samhället. | | Medlemsstaterna bör utveckla och genomföra förebyggande och integrerade strategier genom att kombinera de tre delarna av aktiv inkludering: tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet,
  skräddarsydda efter individuella behov
  . De sociala trygghetssystemen bör garantera tillräckliga minimiinkomstförmåner för alla som saknar tillräckliga resurser och främja social inkludering genom att uppmuntra människor att delta aktivt på arbetsmarknaden och i samhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör utveckla och genomföra förebyggande och integrerade strategier genom att kombinera de tre delarna av aktiv inkludering: tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet. De sociala trygghetssystemen bör garantera
  rätten till
  tillräckliga minimiinkomstförmåner för alla som saknar tillräckliga resurser och främja social inkludering genom att uppmuntra människor att delta aktivt på arbetsmarknaden och i samhället.

Medlemsstaterna bör utveckla och genomföra förebyggande och integrerade strategier genom att kombinera de tre delarna av aktiv inkludering: tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet,
  skräddarsydda efter individuella behov
  . De sociala trygghetssystemen bör garantera tillräckliga minimiinkomstförmåner för alla som saknar tillräckliga resurser och främja social inkludering genom att uppmuntra människor att delta aktivt på arbetsmarknaden och i samhället.

Ändring 33

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | På samma sätt bör medlemsstaterna med stöd från kommissionen, vid utarbetandet av politiken mot fattigdom och social utestängning, främja ett aktivt deltagande av icke-statliga organisationer som är särskilt inriktade på fattigdomsbekämpning samt organisationer för personer som lever i fattigdom. |

Kommissionens förslag

Ändring

På samma sätt bör medlemsstaterna med stöd från kommissionen, vid utarbetandet av politiken mot fattigdom och social utestängning, främja ett aktivt deltagande av icke-statliga organisationer som är särskilt inriktade på fattigdomsbekämpning samt organisationer för personer som lever i fattigdom.

Ändring 34

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Ekonomiskt överkomliga och tillgängliga tjänster av god kvalitet såsom barnomsorg, fritidsverksamhet, utbildning, bostäder, hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg
  är nödvändiga
  för att skapa lika möjligheter, även för barn
  och
  ungdomar. Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt att bekämpa fattigdom och social utestängning, inklusive fattigdomen bland förvärvsarbetande. Medlemsstaterna bör se till att alla har tillgång till grundläggande tjänster, inklusive vatten, avlopp, energi, transport, finansiella tjänster och digitala kommunikationer. För behövande
  och utsatta
  människor bör medlemsstaterna säkerställa tillgång till tillräckligt stöd i form av subventionerat boende samt rätt till lämplig hjälp och skydd mot tvångsavhysning. Specifika åtgärder bör vidtas mot hemlöshet. Man bör beakta de specifika behoven hos människor med funktionsnedsättningar. | | Tillgång till och utbud av
  ekonomiskt överkomliga och tillgängliga tjänster av god kvalitet såsom barnomsorg, fritidsverksamhet, utbildning, bostäder, hälso- och sjukvård,
  rehabilitering
  och långvarig vård och omsorg
  krävs
  för att skapa lika möjligheter, även för barn, ungdomar,
  etniska minoriteter och migranter
  .
  Barn som lever i fattigdom bör ha tillgång till kostnadsfri hälso- och sjukvård, utbildning och barnomsorg, samt till drägliga bostäder och lämplig kost.
  Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt att bekämpa fattigdom och social utestängning, inklusive fattigdomen bland förvärvsarbetande,
  liksom också diskriminering
  . Medlemsstaterna bör se till att alla har tillgång till
  överkomligt prissatta
  grundläggande tjänster, inklusive
  utbildning, hälso- och sjukvård, bostad, rent
  vatten, avlopp, energi, transport, finansiella tjänster och digitala kommunikationer. För behövande
  eller
  människor
  i en utsatt situation
  bör medlemsstaterna säkerställa tillgång till tillräckligt stöd i form av subventionerat boende samt rätt till lämplig hjälp och skydd mot tvångsavhysning. Specifika åtgärder bör vidtas mot hemlöshet. Man bör beakta de specifika behoven
  och även potentialen
  hos människor med funktionsnedsättningar.
  Med tanke på detta bör medlemsstaterna bl.a. se över sina bedömningssystem för funktionsnedsättningar, för att undvika att skapa hinder för arbetsmarknadstillträde. |

Kommissionens förslag

Ändring

Ekonomiskt överkomliga och tillgängliga tjänster av god kvalitet såsom barnomsorg, fritidsverksamhet, utbildning, bostäder, hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg
  är nödvändiga
  för att skapa lika möjligheter, även för barn
  och
  ungdomar. Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt att bekämpa fattigdom och social utestängning, inklusive fattigdomen bland förvärvsarbetande. Medlemsstaterna bör se till att alla har tillgång till grundläggande tjänster, inklusive vatten, avlopp, energi, transport, finansiella tjänster och digitala kommunikationer. För behövande
  och utsatta
  människor bör medlemsstaterna säkerställa tillgång till tillräckligt stöd i form av subventionerat boende samt rätt till lämplig hjälp och skydd mot tvångsavhysning. Specifika åtgärder bör vidtas mot hemlöshet. Man bör beakta de specifika behoven hos människor med funktionsnedsättningar.

Tillgång till och utbud av
  ekonomiskt överkomliga och tillgängliga tjänster av god kvalitet såsom barnomsorg, fritidsverksamhet, utbildning, bostäder, hälso- och sjukvård,
  rehabilitering
  och långvarig vård och omsorg
  krävs
  för att skapa lika möjligheter, även för barn, ungdomar,
  etniska minoriteter och migranter
  .
  Barn som lever i fattigdom bör ha tillgång till kostnadsfri hälso- och sjukvård, utbildning och barnomsorg, samt till drägliga bostäder och lämplig kost.
  Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt att bekämpa fattigdom och social utestängning, inklusive fattigdomen bland förvärvsarbetande,
  liksom också diskriminering
  . Medlemsstaterna bör se till att alla har tillgång till
  överkomligt prissatta
  grundläggande tjänster, inklusive
  utbildning, hälso- och sjukvård, bostad, rent
  vatten, avlopp, energi, transport, finansiella tjänster och digitala kommunikationer. För behövande
  eller
  människor
  i en utsatt situation
  bör medlemsstaterna säkerställa tillgång till tillräckligt stöd i form av subventionerat boende samt rätt till lämplig hjälp och skydd mot tvångsavhysning. Specifika åtgärder bör vidtas mot hemlöshet. Man bör beakta de specifika behoven
  och även potentialen
  hos människor med funktionsnedsättningar.
  Med tanke på detta bör medlemsstaterna bl.a. se över sina bedömningssystem för funktionsnedsättningar, för att undvika att skapa hinder för arbetsmarknadstillträde.

Ändring 35

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | Medlemsstaterna bör säkerställa att arbetsgivare som anställer personer med funktionsnedsättning får tillräckligt med stöd och rådgivning. Tillhandahållandet av personligt stöd inom utbildningen och från arbetsförmedlingars sida bör främjas och stödjas. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör säkerställa att arbetsgivare som anställer personer med funktionsnedsättning får tillräckligt med stöd och rådgivning. Tillhandahållandet av personligt stöd inom utbildningen och från arbetsförmedlingars sida bör främjas och stödjas.

Ändring 36

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 5

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna bör säkerställa rätten till att i rätt tid få tillgång till överkomlig hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg av god kvalitet, på ett sätt som är långsiktigt hållbart. | | Medlemsstaterna bör säkerställa rätten till att i rätt tid få tillgång till överkomlig
  och tillgänglig
  hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg av god kvalitet, på ett sätt som är långsiktigt hållbart. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör säkerställa rätten till att i rätt tid få tillgång till överkomlig hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg av god kvalitet, på ett sätt som är långsiktigt hållbart.

Medlemsstaterna bör säkerställa rätten till att i rätt tid få tillgång till överkomlig
  och tillgänglig
  hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg av god kvalitet, på ett sätt som är långsiktigt hållbart.

Ändring 37

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 6

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Med tanke på ökad livslängd och demografiska förändringar bör
  medlemsstaterna säkra hållbara och tillräckliga pensionssystem för kvinnor och män, med lika möjligheter för arbetstagare och egenföretagare att
  oberoende av kön
  förvärva pensionsrättigheter,
  inklusive genom kompletterande pensionssystem
  , som gör det möjligt att leva ett värdigt liv. Pensionsreformer bör stödjas genom åtgärder
  för att förlänga
  yrkeslivet
  och höja den faktiska pensionsåldern, t.ex. genom att begränsa möjligheterna till tidigt utträde från arbetsmarknaden och höja den lagstadgade pensionsåldern för att avspegla den ökade förväntade livslängden
  . Medlemsstaterna bör inleda en konstruktiv dialog med
  berörda
  parter
  på arbetsmarknaden
  och möjliggöra en lämplig infasning av
  reformerna
  . | | Medlemsstaterna
  bör
  säkra hållbara och tillräckliga pensionssystem för kvinnor och män, med lika möjligheter för
  alla
  arbetstagare och egenföretagare att förvärva
  fullgoda lagstadgade
  pensionsrättigheter som gör det möjligt att leva ett värdigt liv s
  amt i syfte att säkerställa en tillräcklig pensionsinkomst som åtminstone ligger över nivån för fattigdom
  .
  Det bör ordnas med icke-diskriminerande tillgång till kompletterande pensionssystem som kan fungera som tillägg till gedigna lagstadgade pensioner. En skälig inkomstersättning baserad på arbetstagarens tidigare lön bör, beroende på nationella institutionella arrangemang eller lagstiftning, kunna utbetalas redan med stöd av enbart den första pelaren, eller den första pelaren i kombination med pensioner i andra pelaren. Personer som tillbringat tid utanför arbetsmarknaden för att tillhandahålla vård och omsorg på informella grunder bör av medlemsstaterna medges rätt att i skälig utsträckning tillgodoräkna sig den tiden såsom pensionsgrundande.
  Pensionsreformer,
  också i form av en eventuell höjning av den faktiska pensionsåldern
  , bör
  ramas in av strategier för aktivt och hälsosamt åldrande och
  stödjas genom åtgärder
  som förlänger tiden i
  yrkeslivet
  för dem som så önskar. Arbetstagare som har kort tid kvar till pensioneringen bör få välja att frivilligt gå ner i arbetstid.
  Medlemsstaterna bör inleda en konstruktiv dialog med
  arbetsmarknadens
  parter
  och det civila samhället
  och möjliggöra en lämplig infasning av
  alla reformer
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Med tanke på ökad livslängd och demografiska förändringar bör
  medlemsstaterna säkra hållbara och tillräckliga pensionssystem för kvinnor och män, med lika möjligheter för arbetstagare och egenföretagare att
  oberoende av kön
  förvärva pensionsrättigheter,
  inklusive genom kompletterande pensionssystem
  , som gör det möjligt att leva ett värdigt liv. Pensionsreformer bör stödjas genom åtgärder
  för att förlänga
  yrkeslivet
  och höja den faktiska pensionsåldern, t.ex. genom att begränsa möjligheterna till tidigt utträde från arbetsmarknaden och höja den lagstadgade pensionsåldern för att avspegla den ökade förväntade livslängden
  . Medlemsstaterna bör inleda en konstruktiv dialog med
  berörda
  parter
  på arbetsmarknaden
  och möjliggöra en lämplig infasning av
  reformerna
  .

Medlemsstaterna
  bör
  säkra hållbara och tillräckliga pensionssystem för kvinnor och män, med lika möjligheter för
  alla
  arbetstagare och egenföretagare att förvärva
  fullgoda lagstadgade
  pensionsrättigheter som gör det möjligt att leva ett värdigt liv s
  amt i syfte att säkerställa en tillräcklig pensionsinkomst som åtminstone ligger över nivån för fattigdom
  .
  Det bör ordnas med icke-diskriminerande tillgång till kompletterande pensionssystem som kan fungera som tillägg till gedigna lagstadgade pensioner. En skälig inkomstersättning baserad på arbetstagarens tidigare lön bör, beroende på nationella institutionella arrangemang eller lagstiftning, kunna utbetalas redan med stöd av enbart den första pelaren, eller den första pelaren i kombination med pensioner i andra pelaren. Personer som tillbringat tid utanför arbetsmarknaden för att tillhandahålla vård och omsorg på informella grunder bör av medlemsstaterna medges rätt att i skälig utsträckning tillgodoräkna sig den tiden såsom pensionsgrundande.
  Pensionsreformer,
  också i form av en eventuell höjning av den faktiska pensionsåldern
  , bör
  ramas in av strategier för aktivt och hälsosamt åldrande och
  stödjas genom åtgärder
  som förlänger tiden i
  yrkeslivet
  för dem som så önskar. Arbetstagare som har kort tid kvar till pensioneringen bör få välja att frivilligt gå ner i arbetstid.
  Medlemsstaterna bör inleda en konstruktiv dialog med
  arbetsmarknadens
  parter
  och det civila samhället
  och möjliggöra en lämplig infasning av
  alla reformer
  .

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0355.

(2)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 201.

(3)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1-
  6

  .

(4)  EUT C 67, 20.2.2016, s. 1-
  5

  .

(5)  EUT C 484, 24.12.2016, s. 1-
  6

  .

(6)  
  KOM
  (2017)0563
  slutlig
  – 2017/0244 (NLE).

(7)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

(8)  EUT C 67, 20.2.2016, s. 1.

(9)  EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

(10)  
  COM
  (2017)0563
  final
  – 2017/0244 (NLE).

(11)  EUT L 308, 24.11.2010, s. 46-5.

(12)  EUT L 308, 24.11.2010, s. 46.

(13)  COM(2008)0639 final.

(14)  COM(2008)0639 final.

(15)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1-
  6

  .

(16)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

(17)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

---

| 18.11.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 390/215 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 390/215

---

P8_TA(2018)0182

Beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2019 – Avsnitt I – Europaparlamentet

Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2019 (2018/2001(BUD))

(2019/C 390/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 36, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 36,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1023/2013 av den 22 oktober 2013 om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2018 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2018 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 (6),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 30 november 2017 om det gemensamma förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 som förlikningskommittén har antagit inom ramen för budgetförfarandet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 30 november 2017 om det gemensamma förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 som förlikningskommittén har antagit inom ramen för budgetförfarandet (7),

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2019,

| — | med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 16 april 2018 i enlighet med artiklarna 25.7 och 96.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 16 april 2018 i enlighet med artiklarna 25.7 och 96.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 96.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 96.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet(A8-0146/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet(A8-0146/2018), och av följande skäl:

| A. | Detta förfarande är det fjärde fullständiga budgetförfarande som genomförs under den nya valperioden och det sjätte året av den fleråriga budgetramen för 2014-2020. |
| --- | --- |

A.

Detta förfarande är det fjärde fullständiga budgetförfarande som genomförs under den nya valperioden och det sjätte året av den fleråriga budgetramen för 2014-2020.

| B. | Budgeten för 2019, såsom den föreslås i generalsekreterarens rapport, har utarbetats mot bakgrund av en årlig ökning, både på grund av inflationen och i reella termer, av taket för rubrik V, vilket ger mer utrymme för tillväxt och investeringar samt ett fortsatt genomförande av åtgärder som syftar till att uppnå besparingar och förbättra effektiviteten och som inriktas på resultatbaserad budgetering. |
| --- | --- |

B.

Budgeten för 2019, såsom den föreslås i generalsekreterarens rapport, har utarbetats mot bakgrund av en årlig ökning, både på grund av inflationen och i reella termer, av taket för rubrik V, vilket ger mer utrymme för tillväxt och investeringar samt ett fortsatt genomförande av åtgärder som syftar till att uppnå besparingar och förbättra effektiviteten och som inriktas på resultatbaserad budgetering.

| C. | Generalsekreteraren har bland annat föreslagit följande prioriterade mål för 2019 års budget: Europaparlamentets kampanj inför valet 2019, säkerhetsprojekt, fleråriga fastighetsprojekt, it-utveckling, förbättrade tjänster till ledamöterna och främjande av en miljövänlig strategi på transportområdet. |
| --- | --- |

C.

Generalsekreteraren har bland annat föreslagit följande prioriterade mål för 2019 års budget: Europaparlamentets kampanj inför valet 2019, säkerhetsprojekt, fleråriga fastighetsprojekt, it-utveckling, förbättrade tjänster till ledamöterna och främjande av en miljövänlig strategi på transportområdet.

| D. | Generalsekreteraren har föreslagit en budget på 2 016 644 000 EUR för parlamentets preliminära förslag till budgetberäkning för 2019, vilket innebär en total ökning med 3,38 % jämfört med 2018 års budget (inklusive 37,3 miljoner EUR för övergången till den nya valperioden och 34,3 miljoner EUR för övriga extraordinära utgifter) och en andel på 18,79 % av rubrik V i den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |
| --- | --- |

D.

Generalsekreteraren har föreslagit en budget på 2 016 644 000 EUR för parlamentets preliminära förslag till budgetberäkning för 2019, vilket innebär en total ökning med 3,38 % jämfört med 2018 års budget (inklusive 37,3 miljoner EUR för övergången till den nya valperioden och 34,3 miljoner EUR för övriga extraordinära utgifter) och en andel på 18,79 % av rubrik V i den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

| E. | Nästan två tredjedelar av budgeten består av indexreglerade utgifter som huvudsakligen avser arvoden och löner, pensioner, medicinska utgifter samt ersättningar till ledamöterna (23 %) och personalen (34 %) (både verksamma och pensionerade) samt utgifter för byggnader (13 %), som i enlighet med tjänsteföreskrifterna och ledamotsstadgan justeras efter den sektorsspecifika indexeringen eller inflationsnivån. |
| --- | --- |

E.

Nästan två tredjedelar av budgeten består av indexreglerade utgifter som huvudsakligen avser arvoden och löner, pensioner, medicinska utgifter samt ersättningar till ledamöterna (23 %) och personalen (34 %) (både verksamma och pensionerade) samt utgifter för byggnader (13 %), som i enlighet med tjänsteföreskrifterna och ledamotsstadgan justeras efter den sektorsspecifika indexeringen eller inflationsnivån.

| F. | I sin resolution av den 29 april 2015 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2016 (8) betonade parlamentet att 2016 års budget bör ha en realistisk grund och att den bör vara förenlig med principerna om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

F.

I sin resolution av den 29 april 2015 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2016 (8) betonade parlamentet att 2016 års budget bör ha en realistisk grund och att den bör vara förenlig med principerna om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.

| G. | Europaparlamentets trovärdighet såsom ena delen av budgetmyndigheten beror i viss mån på dess förmåga att hantera sina egna utgifter och på dess förmåga att utveckla demokratin på unionsnivå. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentets trovärdighet såsom ena delen av budgetmyndigheten beror i viss mån på dess förmåga att hantera sina egna utgifter och på dess förmåga att utveckla demokratin på unionsnivå.

| H. | Den frivilliga pensionsfonden inrättades 1990 genom presidiets bestämmelser för (frivilliga) tilläggspensionssystemet. (9) |
| --- | --- |

H.

Den frivilliga pensionsfonden inrättades 1990 genom presidiets bestämmelser för (frivilliga) tilläggspensionssystemet. (9)

Allmänna ramar

| 1. | Europaparlamentet betonar att den andel som motsvarar parlamentets budget för 2019 bör ligga under 20 % av rubrik V. Parlamentet noterar att nivån på budgetberäkningen för 2019 motsvarar 18,53 %, vilket är lägre än vad som uppnåddes 2018 (18,85 %) och den lägsta andelen av rubrik V under de senaste 15 åren. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den största delen av parlamentets budget bestäms av lagstadgade eller kontraktsenliga skyldigheter och omfattas av en årlig indexering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att på grund av valet till Europaparlamentet 2019 kommer utgifterna att bli väsentligt högre inom vissa områden, särskilt när det gäller ledamöter som inte återväljs och deras assistenter, samtidigt som besparingar, visserligen i mindre utsträckning, kommer att göras inom andra områden till följd av minskad parlamentarisk verksamhet under valåret. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet stöder den överenskommelse som nåddes under förlikningen mellan presidiet och budgetutskottet den 26 mars 2018 och den 10 april 2018 om att fastställa ökningen av budgeten för 2018 till 2,48 %, vilket motsvarar en total nivå för budgetberäkningen för 2019 på 1 999 144 000 EUR, att minska nivån på utgifterna i det preliminära förslaget till budgetberäkning, som godkändes av presidiet den 12 mars 2018 med 17,5 miljoner EUR och att i motsvarande grad minska de föreslagna anslagen för följande budgetposter: 1004 – Utgifter för ordinarie resor, 105 – Språk- och datakurser för ledamöterna, 1404 – Praktik, bidrag och personalutbyte för tjänstemän, 1612 – Vidareutbildning, 1631 – Rörlighet, 2000 – Hyror, 2007 – Uppförande av byggnader och inredning av lokaler, 2022 – Underhåll, skötsel, drift och lokalvård av byggnader, 2024 – Energiförbrukning, 2100 – Databehandling och telekommunikationer, 2101 – Databehandling och telekommunikationer – Löpande verksamhet –Infrastruktur, 2105 – Databehandling och telekommunikationer – Investeringar i projekt, 212 – Inventarier, 214 – Teknisk utrustning och tekniska installationer, 230 – Papper, kontorsmateriel och andra förbrukningsartiklar, 238 – Övriga administrativa utgifter, 300 – Utgifter för personalens tjänsteresor och resor mellan de tre arbetsorterna, 302 – Utgifter för mottagning och representation, 3040 – Diverse utgifter för interna sammanträden, 3042 – Sammanträden, kongresser, konferenser och delegationer, 3049 – Utgifter för resebyråtjänster, 3243 – Europaparlamentets besökscentrum, 3248 – Utgifter för audiovisuell information, 325 – Utgifter med anknytning till informationskontoren, 101 – Reserv för oförutsedda utgifter. Parlamentet anslår 50 000 EUR under punkt 1400 – Övriga anställda – Generalsekretariatet och politiska grupper, 50 000 EUR under punkt 320 – Experthjälp och 800 000 EUR under punkt 3211 – Vetenskapligt mediecentrum. Parlamentet välkomnar att dessa ändringar antogs av presidiet den 16 april 2018. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att parlamentets viktigaste uppgifter är att stifta lagar tillsammans med rådet och att fatta beslut om unionens budget, företräda medborgarna och kontrollera det arbete som utförs av övriga institutioner. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller sin roll för att skapa en europeisk politisk medvetenhet och främja unionens värderingar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till budgetberäkning och åtföljande dokument mottogs först efter att de godkänts av presidiet den 12 mars 2018. Parlamentet ber att under kommande år få generalsekreterarens rapport till presidiet om det preliminära förslaget till budgetberäkning, inklusive bilagor, i tid. |
| --- | --- |

7.

Transparens och tillgänglighet

| 8. | Europaparlamentet välkomnar svaret på den begäran från budgetutskottet som framförts i olika resolutioner om ytterligare information om planeringen på medellång och lång sikt, investeringar, stadgeenliga skyldigheter, driftsutgifter och en metod som grundar sig på nuvarande behov snarare än på koefficienter. Parlamentet noterar att användningen av enhetsbelopp är ett användbart och erkänt verktyg för att ge större flexibilitet och transparens. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att liksom varit fallet för tidigare års budgetar föreslås det att man avsätter ett belopp för ”extraordinära”investeringar och utgifter, dvs. investeringar och utgifter som är av ovanlig eller atypisk karaktär för parlamentet och som förekommer sällan. Parlamentet noterar att 2019 uppgick sådana investeringar och utgifter till 71,6 miljoner EUR, bland annat 37,3 miljoner EUR för övergången till den nya valperioden och 34,3 miljoner EUR för övriga extraordinära utgifter. Parlamentet påminner om att den åtskillnad som gjordes i 2016 års budget, och som upprepats i efterföljande budgetar, mellan ordinarie och extraordinära utgifter endast gjordes för att tillgodose behovet av omedelbara åtgärder för byggnadernas säkerhet och it-säkerhet efter terroristattackerna. Parlamentet anser att ett överdrivet utnyttjande av denna åtskillnad, dvs. att inbegripa övriga utgifter i extraordinära utgifter, ger felaktig information om hur budgetmarginalen utvecklas och därför strider mot principen om insyn i parlamentets utgifter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet förväntar sig att parlamentets budget för 2019 är realistisk och korrekt när det gäller matchningen mellan behov och kostnader, för att i möjligaste mån förhindra en överbudgetering. |
| --- | --- |

10.

Brexit

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att den 8 december 2017 nådde unionens och Förenade kungarikets förhandlare en principöverenskommelse om den ekonomiska uppgörelsen i samband med Förenade kungarikets utträde ur unionen, som även inkluderar en bestämmelse om att Förenade kungariket kommer att delta i unionens årliga budgetar för 2019 och 2020 som om landet fortfarande var en av unionens medlemsstater, och att landet kommer att bidra med sin andel av finansieringen av unionens skulder som uppkommit före den 31 december 2020. Parlamentet noterar att den frivilliga pensionsfonden för ledamöter ingår som en skuld i EU:s balansräkning och att ett bidrag till de utestående skulder som behövs för att täcka pensionsåtaganden som uppkommit före 2020, men som sträcker sig bortom detta år, kommer att omfattas av förhandlingarna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att utskottet för konstitutionella frågor genom omröstningen i plenum i februari 2018 bekräftade ett initiativbetänkande om parlamentets sammansättning och särskilt om att minska antalet ledamöter till 705 efter Förenade kungarikets utträde ur unionen. Parlamentet noterar att efter det informella mötet mellan de 27 stats- och regeringscheferna den 23 februari 2018 signalerade ordförande Tusk ett brett stöd för detta förslag. Parlamentet noterar att om Förenade kungariket fortfarande är en medlemsstat i början av valperioden 2019–2024 kommer antalet ledamöter att vara 751 tills Förenade kungarikets utträde ur unionen får rättsverkan. Parlamentet påpekar dock att förfarandet kräver ett enhälligt beslut av Europeiska rådet efter det att parlamentet har gett sitt godkännande. Parlamentet understryker att under dessa omständigheter återspeglar parlamentets budgetberäkning för tillfället en oförändrad situation med ett parlament bestående av 678 ledamöter från 27 medlemsstater mellan den 30 mars 2019 och utgången av den åttonde valperioden, och ett parlament som består av 705 ledamöter från 27 medlemsstater från och med början av den nionde valperioden till slutet av budgetåret 2019. Parlamentet noterar därför med tillfredsställelse de justeringar som generalsekreteraren föreslog i sin skrivelse till presidiets medlemmar den 12 mars 2018. |
| --- | --- |

12.

Valet till Europaparlamentet 2019

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommunikationskampanjen som en värdefull insats för att förklara syftet med unionen och parlamentet för medborgarna. Parlamentet understryker att denna kampanj bland annat bör ha som mål att förklara unionens roll, parlamentets befogenheter, dess funktioner, såsom valet av kommissionens ordförande, samt dess inverkan på medborgarnas liv. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att såsom godkänts under budgetförfarandet för 2018 är den totala budgeten för kampanjen 33,3 miljoner EUR för två år, varav 25 miljoner EUR för 2018 (med hänsyn till den tid som behövs för att genomföra upphandlingsförfaranden och ingå avtal) och 8,33 miljoner EUR för 2019. Parlamentet noterar att strategin för kampanjen, baserad på en analys av lärdomarna från det förra valet, godkändes av presidiet i november 2017. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att kommunikationsprocesserna för valet till Europaparlamentet karakteriseras av tre nivåer: den mest synliga nivån är de nationella och europeiska politiska partierna och deras kandidater, den andra nivån är processen med de främsta kandidaterna (toppkandidaterna), som infördes för första gången 2014, och den tredje nivån är den institutionella kampanjen, som påminner om vad parlamentet är, vad det gör, hur det påverkar medborgarnas liv och varför det är viktigt att delta i valet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att parlamentet saknar de resurser som krävs för att nå ut till 400 miljoner röstberättigade väljare och därför på bästa möjliga sätt måste utnyttja sina egna nätverk med informationsförmedlare för att göra detta. Parlamentet anser att kommunikation via sociala medier också bör spela en viktig roll. Parlamentet påpekar att på europeisk nivå kommer det under 2018 att anordnas en rad konferenser för allmänheten och berörda parter och att på nationell nivå kommer förbindelsekontorens roll att vara avgörande. Parlamentet kommer att fortsätta att inbegripa Regionkommittén och dess lokala och regionala företrädare i nätverksstrategin. Parlamentet anser att under den sista tiden inför valet kommer de europeiska politiska partierna att spela en avgörande roll vid sidan av de nationella partierna, särskilt inom ramen för processen med toppkandidater. Parlamentet föreslår därför en ökning av anslagen för 2019 så att de kan utföra detta uppdrag. |
| --- | --- |

16.

Säkerhet och it-säkerhet

| 17. | Europaparlamentet noterar att 2019 års budget kommer att omfatta ytterligare delbetalningar av betydande investeringar som inleddes 2016 i syfte att avsevärt förbättra parlamentets säkerhet. Parlamentet påpekar att dessa projekt omfattar olika områden och främst avser byggnader, dvs. en uppgradering av säkerheten vid ingångarna, utrustning och personal, såsom iPACS-projektet, men även förbättringar av it-säkerheten och kommunikationssäkerheten. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar det samförståndsavtal som trädde i kraft 2017 mellan den belgiska regeringen och Europaparlamentet, rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och andra Brysselbaserade institutioner om kontroller för säkerhetsgodkännande för alla anställda hos externa leverantörer som vill få tillträde till unionens institutioner. Parlamentet påminner om sin uppmaning till generalsekreteraren i 2018 års beräkning av inkomster och utgifter att undersöka om det skulle vara lämpligt att utöka tillämpningen av detta samförståndsavtal till att omfatta tjänstemän, parlamentsassistenter och praktikanter så att den nödvändiga säkerhetsverifieringen kan göras innan de rekryteras. Parlamentet uppmanar därför generalsekreteraren att informera budgetutskottet om utvecklingen i detta ärende. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att it-verktyg är viktiga redskap för att ledamöter och personal ska kunna utföra sitt arbete, men att dessa verktyg är sårbara för it-attacker. Parlamentet välkomnar därför att anslagen kommer att öka något, vilket gör det möjligt för institutionen att bättre skydda sina tillgångar och sin information genom att fortsätta med sin handlingsplan för it-säkerhet. |
| --- | --- |

19.

Fastighetspolitiken

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om en transparent beslutsprocess för fastighetspolitiken, baserad på tidig information, med full hänsyn till artikel 203 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar processen att förbättra ledamöternas och personalens arbetsförhållanden i enlighet med presidiets beslut i december 2017, som kommer att fortsätta under 2019 för att erbjuda flexibla arbetsplatser för ledamöterna som tillgodoser de behov som uppstår till följd av nya arbetsmönster och innebär att de kommer att få tre kontorsrum i Bryssel och två i Strasbourg efter valet 2019. Parlamentet betonar dock att det i Strasbourg skulle vara lämpligare att tillhandahålla flexibla utrymmen för sammanträden. Parlamentet noterar kostnaderna för underhåll av parlamentets byggnader under 2019, bland annat när det gäller säkerhets- och miljökrav. Parlamentet ifrågasätter de mycket höga kostnaderna för vissa föreslagna åtgärder, nämligen: flytten av biblioteket och tillhörande kontor, renoveringsarbetet i ledamöternas restaurang (ASP-byggnaden) och renoveringsarbetet av restaurangen i Churchill-byggnaden. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att före parlamentets behandling av budgeten under hösten 2018 tillhandahålla budgetutskottet all information om dessa beslut. Parlamentet utgår ifrån att vissa projekt kommer att skjutas upp. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet ifrågasätter det belopp på 1,58 miljoner EUR som planeras för studier om renoveringen av Spaak-byggnaden eftersom 14 miljoner EUR redan har anslagits i 2018 års budget. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att före parlamentets behandling av budgeten under hösten 2018 tillhandahålla budgetutskottet all information om detta beslut. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet vill ha mer detaljerad information om skicket på inventarierna i ASP-byggnaden som ska bytas ut, och om förfarandet för att välja ut de nya inventarierna, särskilt när det gäller förhållandet mellan pris och behovet av ett utbyte. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar den uppdaterade uppdragsbeskrivningen för informationskontoren, som nu kallas ”förbindelsekontor”, i enlighet med presidiets beslut från november 2017. Parlamentet noterar att förbindelsekontorens huvudsakliga funktion är att informera och kommunicera lokalt på uppdrag av parlamentet på ett politiskt neutralt sätt, i syfte att tillhandahålla information om unionen och dess politik genom externa intressenters verksamhet på lokal, regional och nationell nivå, däribland Regionkommitténs ledamöter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att de första delarna av den nya KAD-byggnadens östra flygel kommer att överlämnas och tas i bruk i slutet av 2018, medan resten av kontorsrummen och konferenslokalerna i den östra flygeln gradvis kommer att tas i bruk under 2019. Parlamentet noterar att arbetet med den västra flygeln kommer att inledas omedelbart därefter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om revisionsrättens analys från 2014 i vilken man uppskattade kostnaderna för att parlamentets verksamhet bedrivs på olika geografiska platser till 114 miljoner EUR per år. Dessutom noterar parlamentet konstaterandet i parlamentets resolution av den 20 november 2013 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner (10) att 78 % av alla tjänsteresor som görs av parlamentets anställda uppstår som en direkt följd av parlamentets geografiska spridning. Parlamentet betonar att man i betänkandet också uppskattar miljökonsekvenserna för den geografiska spridningen till mellan 11 000 och 19 000 ton koldioxidutsläpp. Parlamentet betonar de potentiella besparingar för parlamentets budget som ett enda säte skulle innebära och efterlyser därför en färdplan för ett enda säte. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om parlamentets åtagande i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (11) om att parlamentet ”utan att det påverkar gällande budget- och upphandlingsbestämmelser, kommer att åta sig att tillämpa samma krav på de byggnader som de äger och utnyttjar som de som inom ramen för artiklarna 5 och 6”gäller för byggnader som tillhör statliga myndigheter i medlemsstaterna, i det direktivet, eftersom byggnaderna är så synliga och den ledande roll parlamentet bör spela när det gäller byggnaders energiprestanda. Parlamentet understryker att det brådskar att uppfylla denna förklaring, inte minst för parlamentets egen trovärdighet i samband med den pågående översynen av direktiven om byggnaders energiprestanda och energieffektivitet. |
| --- | --- |

27.

Frågor som rör ledamöterna och de ackrediterade assistenterna

| 28. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts av parlamentets generalsekretariat, de politiska gruppernas sekretariat och ledamöternas medarbetare i syfte att stärka ledamöterna i utövandet av deras mandat. Parlamentet uppmuntrar till en fortsatt utveckling av dessa tjänster som stärker ledamöternas förmåga att kontrollera det arbete som utförs av kommissionen och rådet och att företräda medborgarna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar särskilt den ständigt ökande kvaliteten på den rådgivning och forskning som erbjuds ledamöterna och utskotten genom Europaparlamentets utredningstjänst (EPRS) och utredningsavdelningarna. Parlamentet noterar halvtidsutvärderingen av samarbetet mellan dessa två tjänster som generalsekreteraren presenterade i oktober 2017. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att lämna ytterligare information om hur dessa två tjänster samordnar sitt arbete för att undvika dubbelarbete och uppfylla användarnas behov. Parlamentet välkomnar de nya och särskilda projekten i it-applikationen, som kommer att genomföras till fullo eller delvis under 2019: projektet e-parlamentet, projektet för det elektroniska systemet för dokumenthantering (ERMS), programmet för det öppna digitala biblioteket, det nya projektet om forskning om och utveckling av maskininlärning i samband med översättningsminnen och verktyget för registrering av deltagare i konferenser och evenemang. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om parlamentets resolutioner av den 5 april 2017 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2018 samt av den 25 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018. Parlamentet upprepar sin uppmaning om transparens när det gäller ledamöternas ersättning för allmänna utgifter. Parlamentet uppmanar parlamentets presidium att fastställa bättre riktlinjer för redovisningsskyldigheten när det gäller utgifter som ersätts av detta anslag, utan att detta medför några merkostnader eller någon administrativ börda för parlamentets administration. Parlamentet noterar att ett omfattande kontrollsystem för ledamöternas ersättning för det parlamentariska mandatet skulle innebära 40 till 75 nya administrativa tjänster (12), vilket inte skulle vara förenligt med personalnedskärningsplanen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om principen om mandatets oberoende. Parlamentet understryker att det är de valda ledamöternas ansvar att använda utgifterna för parlamentarisk verksamhet och att det är möjligt för ledamöter som så önskar att offentliggöra uppgifter om sina utgifter inom ramen för ersättningen för allmänna utgifter på sina personliga webbsidor. Parlamentet betonar att enhetsbeloppet används i stor omfattning och betraktas som ett användbart verktyg i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att den nuvarande användningen av enhetsbelopp inte kräver ytterligare personal eller medför några ytterligare kostnader för Europaparlamentets administration och medför att man undviker att skapa obligatoriska merkostnader och en ytterligare administrativ börda för ledamöterna och deras anställda. Parlamentet upprepar att ökad effektivitet och transparens i samband med ersättningen för allmänna utgifter inte innebär att privatlivet kränks. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck presidiets arbetsgrupp för ersättning för allmänna utgifter att slutföra sitt arbete så att rekommendationer som bygger på parlamentets ståndpunkt från oktober 2017 kan beaktas före valet till den nionde valperioden. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sin uppmanar till presidiet att se till att sociala rättigheter och pensionsrättigheter för ledamöter och ackrediterade assistenter respekteras och att tillräckliga finansiella medel ställs till förfogande. Parlamentet upprepar i detta avseende sin uppmaning att hitta en fungerande lösning för de ackrediterade assistenter som efter att ha arbetat två valperioder utan uppehåll i slutet av innevarande mandatperiod inte kommer att ha rätt till det europeiska pensionssystemet när de når pensionsåldern, eftersom de kommer att sakna en viss tid av de tio års tjänstgöring som krävs enligt tjänsteföreskrifterna, till följd av det tidigarelagda parlamentsvalet 2014 och förseningarna i godkännandet av deras nya kontrakt på grund av den höga arbetsbelastningen under perioden efter valet 2009. Parlamentet påminner om att det i artikel 27.2 i stadgan för Europaparlamentets ledamöter föreskrivs att ”de förvärvade rättigheterna skall till fullo kvarstå.”Parlamentet noterar emellertid de fortsatta problemen med den frivilliga pensionsfonden och uppmanar presidiet och generalsekreteraren att undersöka alla möjligheter med avseende på att minimera bördan för parlamentets budget. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att anslagen för budgetpost 422 ”Utgifter för assistentstöd till ledamöterna”är lämpliga. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar översynen av ersättningarna till de ackrediterade assistenterna för deras tjänsteresor mellan parlamentets tre arbetsorter. Parlamentet upprepar sin begäran till presidiet om att vidta åtgärder för att åstadkomma full samstämmighet mellan bestämmelserna för tjänstemän, övriga anställda och ackrediterade assistenter från och med nästa valperiod. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Inför nästa valperiod uppmanar Europaparlamentet på nytt talmanskonferensen att se över genomförandebestämmelserna för delegationernas verksamhet och uppdrag utanför Europeiska unionen. Parlamentet understryker att en sådan översyn bör beakta möjligheten för ackrediterade assistenter att under vissa villkor följa med ledamöter i parlamentets officiella delegationer och på officiella uppdrag. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar sitt presidium att ändra sitt beslut av den 19 april 2010 om bestämmelserna för ledamöternas praktikanter, för att garantera en skälig lön i praktikanternas kontrakt. Parlamentet betonar att lönerna för praktikanter som tjänstgör på ledamöternas kontor eller i de politiska grupperna åtminstone måste ligga på en nivå som garanterar att lönerna täcker levnadskostnaderna i Bryssel, eller på den ort där praktiktjänstgöringen äger rum. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att tillräcklig finansiering bör ställas till förfogande för genomförandet av färdplanen för anpassningen av de förebyggande och tidiga stödåtgärderna för att hantera konflikter och trakasserier mellan ledamöter och ackrediterade assistenter eller annan personal. |
| --- | --- |

38.

Personalrelaterade frågor

| 39. | Europaparlamentet minskar antalet tjänster i tjänsteförteckningen för sitt generalsekretariat med 59 tjänster för 2019 (målet att minska personalstyrkan med 1 %), i linje med den överenskommelse som nåddes med rådet den 14 november 2015 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016, i vilken man enades om att parlamentets årliga personalminskningsåtgärder skulle fortsätta till och med 2019. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att under en period då de finansiella och mänskliga resurser som är tillgängliga för unionens institutioner troligen kommer att bli alltmer begränsade är det viktigt att institutionerna själva kan rekrytera och behålla den mest kompetenta personalen för att möta de kommande komplexa utmaningarna på ett sätt som stämmer överens med principerna om resultatbaserad budgetering. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att man fram till uppehållet i samband med valet kommer att ställas inför en unik situation till följd att den normala lagstiftningsrushen i slutet av valperioden sammanfaller med det komplexa paketet med lagstiftningsförslag rörande den fleråriga budgetramen, brexit och det ökande antalet trepartsmöten. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse att fortsätta säkerställa tillräckliga logistiska och mänskliga resurser för att parlamentet och dess utskott ska kunna genomföra sin kärnverksamhet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet ger generalsekreteraren i uppdrag att vidareutveckla befintliga samarbetsavtal mellan parlamentet, Europeiska Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, där EPRS är mycket positivt exempel. Parlamentet begär att andra områden ska identifieras, såsom it-tjänster och it-säkerhet, där synergieffekterna mellan de administrativa funktionerna skulle kunna ökas med hjälp av erfarenheten från parlamentet och de två kommittéerna, varvid full hänsyn bör tas till styrningssvårigheterna och storleksskillnaderna, för att utarbeta rättvisa samarbetsavtal. Parlamentet uppmanar dessutom generalsekreteraren att göra en undersökning av eventuella synergieffekter inom de administrativa funktionerna och tjänsterna som skulle kunna uppnås med andra institutioner. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser en bedömning av de besparingar och fördelar som uppnåtts för varje part tack vare det interinstitutionella administrativa samarbetet mellan Europaparlamentet, Europeiska Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, både på de områden som omfattas av gemensamma tjänster och på de områden som omfattas av samarbete, och de eventuella besparingarna och fördelarna av framtida avtal med andra institutioner och byråer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentets välkomnar parlamentets resolution om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (13). Parlamentet anser att resolutionen är ett viktigt steg för att mer effektivt bekämpa sexuella trakasserier och alla typer av olämpligt beteende i unionen och dess institutioner, inbegripet parlamentet. Parlamentet begär att tillräckliga resurser ska anslås för att genomföra kraven i resolutionen. |
| --- | --- |

44.

Övriga frågor

| 45. | Europaparlamentet noterar nuvarande praxis att använda anslag som inte utnyttjats vid årets slut (uppsamlingsöverföring) till pågående fastighetsprojekt. Parlamentet framhåller, på grundval av beloppen för åren 2014, 2015, 2016 och 2017, att denna uppsamlingsöverföring i slutet av året sker systematiskt i samma kapitel och samma avdelning och, med några få undantag, för exakt samma poster. Parlamentet undrar därför om det föreligger en planerad övervärdering av dessa kapitel och poster i syfte att generera medel för finansiering av budgetpolitiken. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet ifrågasätter huruvida det är nödvändigt att förse alla parlamentsassistenters kontor i Bryssel och Strasbourg med headsets och webbkameror, trots att många av assistenterna inte ens har efterfrågat detta. Parlamentet ifrågasätter därför kostnaden för ett sådant beslut och de bakomliggande skälen. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att förse budgetutskottet med alla uppgifter om detta beslut. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att restriktionerna för tillträde till parlamentets personalmatsalar hävdes den 1 januari 2017. Parlamentet godtar att alla som arbetar i parlamentets byggnader eller som vistas i dess lokaler på grund av ett interinstitutionellt sammanträde äter lunch i parlamentets matsalar och restauranger. Parlamentet noterar dock att det på grund av den dagliga närvaron av besöksgrupper blivit mycket komplicerat att få tillträde till självserveringsrestaurangen i ASP-byggnaden i Bryssel och till självserveringsrestaurangen i LOW-byggnaden i Strasbourg. Parlamentet begär därför att kontroller snabbt återinrättas vid ingången till dessa två självserveringsrestauranger, dock inte för ledamöter och personal från andra institutioner, utan i syfte att systematiskt styra besöksgrupperna till de restaurangområden som är reserverade för dem. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet noterar den pågående dialogen mellan parlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet betonar behovet av att upphäva det nuvarande systemet med den Europeiska parlamentsveckan för att möjliggöra ständiga synergier när det gäller förbindelserna mellan parlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet vill se att denna dialog stärks för att utveckla en bättre förståelse för bidraget från parlamentet och unionen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar till en uppgradering av det europeiska mediecentrum som antogs i budgeten för 2018 i syfte att inrätta ett samarbete med tv-stationer, sociala medier och ytterligare partner för att skapa utbildningsmöjligheter för unga journalister, särskilt med avseende på ny vetenskaplig och teknisk utveckling och faktabaserade, expertgranskade nyheter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar parlamentets insatser för att främja hållbar rörlighet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanas att anta en miljömässigt hållbar strategi och att se till att lejonparten av all parlamentsverksamhet är miljövänlig. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en arbetsgrupp för rörlighet som bör arbeta på ett inkluderande sätt och ha ett tydligt mandat. Parlamentet understryker att parlamentet måste följa alla regionala tillämpliga lagar på arbetsorterna, även inom detta område för rörlighet. Parlamentet förordar ett främjande av användningen av den direkta tågförbindelse som inrättats mellan parlamentet i Bryssel och flygplatsen. Parlamentet uppmanar mot bakgrund av ovanstående de ansvariga avdelningarna att omvärdera sammansättningen och storleken när det gäller den egna fordonsparken. Parlamentet uppmanar presidiet att så snart som möjligt inrätta ett incitamentsystem för att främja användningen av cyklar för pendling mellan bostaden och arbetsplatsen. Parlamentet noterar att ett sådant system redan har inrättats vid andra institutioner, framför allt vid Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren och presidiet att skapa en kultur med resultatbaserad budgetering inom hela parlamentets administration, och en metod för en smidig förvaltning i syfte att förbättra effektiviteten och minska pappersarbetet och byråkratin i institutionens interna arbete. Parlamentet betonar att erfarenheterna av metoden för en smidig förvaltning visar på fortsatta förbättringar av arbetsmetoden tack vare förenklingen och den administrativa personalens erfarenheter. |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2019. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  EUT L 287, 29.10.2013, s. 15.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0114.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0408.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0458.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0172.

(9)  Texter som antagits av presidiet, PE 113.116/BUR./rev. XXVI/01–04–2009.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2013)0498.

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1)

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0150

(13)  Antagna texter, P8_TA(2017)0417.

---