# Uradni list C 348/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 348 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6214. oktober 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 348

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6214. oktober 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Sodišče Evropske unije |
| 2019/C 348/01 | Zadnje objave Sodišča Evropske unije v Uradnem listu Evropske unije | 1 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Sodišče Evropske unije

2019/C 348/01

Zadnje objave Sodišča Evropske unije v Uradnem listu Evropske unije

1

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče |
| 2019/C 348/02 | Zadeva C-449/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Finanzgerichts Baden-Württemberg (Nemčija) 13. junija 2019 – WEG Tevesstraße/Finanzamt Villingen-Schwenningen | 2 |
| 2019/C 348/03 | Zadeva C-465/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Amtsgerichts Straubing (Nemčija) 19. junija 2019 – B & L Elektrogeräte GmbH/GC | 2 |
| 2019/C 348/04 | Zadeva C-471/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Grondwettelijk Hof (Belgija) 20. junija 2019 – NV/Ministerraad | 3 |
| 2019/C 348/05 | Zadeva C-491/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Kúria (Madžarska) 26. junija 2019 – Emberi Erőforrások Minisztériuma/Szent Borbála Kórház | 4 |
| 2019/C 348/06 | Zadeva C-507/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgerichts (Nemčija) 3. julija 2019 – Bundesrepublik Deutschland/XT | 4 |
| 2019/C 348/07 | Zadeva C-529/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Amtsgerichts Potsdam (Nemčija) 11. julija 2019 – Möbel Kraft GmbH & Co. KG/ML | 6 |
| 2019/C 348/08 | Zadeva C-540/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesgerichtshofs (Nemčija) 16. julija 2019 – WV/Landkreis Harburg | 6 |
| 2019/C 348/09 | Zadeva C-546/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgerichts (Nemčija) 16. julija 2019 – BZ/Westerwaldkreis | 7 |
| 2019/C 348/10 | Zadeva C-559/19: Tožba, vložena 22. julija 2019 – Evropska komisija/Kraljevina Španija | 8 |
| 2019/C 348/11 | Zadeva C-596/19 P: Pritožba, ki jo je Evropska komisija vložila 6. avgusta 2019 zoper sodbo Splošnega sodišča (deveti senat) z dne 27. junija 2019 v zadevi T-20/17, Madžarska/Evropska komisija | 10 |
| 2019/C 348/12 | Zadeva C-603/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Špecializovaný trestný súd (Slovaška) 9. avgusta 2019 – Úrad špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky/TG, UF | 11 |
| 2019/C 348/13 | Zadeva C-609/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal d'instance de Lagny-sur-Marn (Francija) 13. avgusta 2019 – BNP Paribas Personal Finance SA/VE | 12 |
| 2019/C 348/14 | Zadeva C-623/19 P: Pritožba, ki jo je 21. avgusta 2019 vložila Alfamicro – Sistemas de computadores, Sociedade Unipessoal, Lda. zoper sodbo Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 28. junija 2019 v zadevi T-64/18, Alfamicro/Komisija | 13 |
| 2019/C 348/15 | Zadeva C-638/19 P: Pritožba, ki jo je Evropska komisija vložila 27. avgusta 2019 zoper sodbo Splošnega sodišča (drugi razširjeni senat) z dne 18. junija 2019 v zadevi T-624/15, European Food in drugi/Komisija | 14 |
| | Splošno sodišče |
| 2019/C 348/16 | Zadeva T-499/19: Tožba, vložena 10. julija 2019 – ZU/ESZD | 16 |
| 2019/C 348/17 | Zadeva T-566/19: Tožba, vložena 17. avgusta 2019 – Scandlines Danmark and Scandlines Deutschland/Komisija | 17 |
| 2019/C 348/18 | Zadeva T-582/19: Tožba, vložena 23. avgusta 2019 – Victoria's Secret Stores Brand Management/EUIPO – Lacoste (LOVE PINK) | 17 |
| 2019/C 348/19 | Zadeva T-583/19: Tožba, vložena 23. avgusta 2019 – Electrolux Home Products/EUIPO – D. Consult (FRIGIDAIRE) | 18 |

V   Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče

2019/C 348/02

Zadeva C-449/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Finanzgerichts Baden-Württemberg (Nemčija) 13. junija 2019 – WEG Tevesstraße/Finanzamt Villingen-Schwenningen

2

2019/C 348/03

Zadeva C-465/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Amtsgerichts Straubing (Nemčija) 19. junija 2019 – B & L Elektrogeräte GmbH/GC

2

2019/C 348/04

Zadeva C-471/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Grondwettelijk Hof (Belgija) 20. junija 2019 – NV/Ministerraad

3

2019/C 348/05

Zadeva C-491/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Kúria (Madžarska) 26. junija 2019 – Emberi Erőforrások Minisztériuma/Szent Borbála Kórház

4

2019/C 348/06

Zadeva C-507/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgerichts (Nemčija) 3. julija 2019 – Bundesrepublik Deutschland/XT

4

2019/C 348/07

Zadeva C-529/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Amtsgerichts Potsdam (Nemčija) 11. julija 2019 – Möbel Kraft GmbH & Co. KG/ML

6

2019/C 348/08

Zadeva C-540/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesgerichtshofs (Nemčija) 16. julija 2019 – WV/Landkreis Harburg

6

2019/C 348/09

Zadeva C-546/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgerichts (Nemčija) 16. julija 2019 – BZ/Westerwaldkreis

7

2019/C 348/10

Zadeva C-559/19: Tožba, vložena 22. julija 2019 – Evropska komisija/Kraljevina Španija

8

2019/C 348/11

Zadeva C-596/19 P: Pritožba, ki jo je Evropska komisija vložila 6. avgusta 2019 zoper sodbo Splošnega sodišča (deveti senat) z dne 27. junija 2019 v zadevi T-20/17, Madžarska/Evropska komisija

10

2019/C 348/12

Zadeva C-603/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Špecializovaný trestný súd (Slovaška) 9. avgusta 2019 – Úrad špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky/TG, UF

11

2019/C 348/13

Zadeva C-609/19: Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal d'instance de Lagny-sur-Marn (Francija) 13. avgusta 2019 – BNP Paribas Personal Finance SA/VE

12

2019/C 348/14

Zadeva C-623/19 P: Pritožba, ki jo je 21. avgusta 2019 vložila Alfamicro – Sistemas de computadores, Sociedade Unipessoal, Lda. zoper sodbo Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 28. junija 2019 v zadevi T-64/18, Alfamicro/Komisija

13

2019/C 348/15

Zadeva C-638/19 P: Pritožba, ki jo je Evropska komisija vložila 27. avgusta 2019 zoper sodbo Splošnega sodišča (drugi razširjeni senat) z dne 18. junija 2019 v zadevi T-624/15, European Food in drugi/Komisija

14

Splošno sodišče

2019/C 348/16

Zadeva T-499/19: Tožba, vložena 10. julija 2019 – ZU/ESZD

16

2019/C 348/17

Zadeva T-566/19: Tožba, vložena 17. avgusta 2019 – Scandlines Danmark and Scandlines Deutschland/Komisija

17

2019/C 348/18

Zadeva T-582/19: Tožba, vložena 23. avgusta 2019 – Victoria's Secret Stores Brand Management/EUIPO – Lacoste (LOVE PINK)

17

2019/C 348/19

Zadeva T-583/19: Tožba, vložena 23. avgusta 2019 – Electrolux Home Products/EUIPO – D. Consult (FRIGIDAIRE)

18

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Sodišče Evropske unije

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/1

---

Zadnje objave Sodišča Evropske unije v Uradnem listu Evropske unije

(2019/C 348/01)

Zadnja objava

UL C 337, 7.10.2019

Prejšnje objave

UL C 328, 30.9.2019

UL C 319, 23.9.2019

UL C 312, 16.9.2019

UL C 305, 9.9.2019

UL C 295, 2.9.2019

UL C 288, 26.8.2019

Ta besedila so na voljo na:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/2

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Finanzgerichts Baden-Württemberg (Nemčija) 13. junija 2019 – WEG Tevesstraße/Finanzamt Villingen-Schwenningen

(Zadeva C-449/19)

(2019/C 348/02)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Finanzgericht Baden-Württemberg

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: WEG Tevesstraße

Tožena stranka: Finanzamt Villingen-Schwenningen

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je treba določbe Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) razlagati tako, da nasprotujejo ureditvi države članice, v skladu s katero je dobava toplote, ki jo skupnosti etažnih lastnikov opravljajo za etažne lastnike, oproščena DDV?

---

(1)  UL 2006, L 347, str. 1.

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/2

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Amtsgerichts Straubing (Nemčija) 19. junija 2019 – B & L Elektrogeräte GmbH/GC

(Zadeva C-465/19)

(2019/C 348/03)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Amtsgericht Straubing

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: B & L Elektrogeräte GmbH

Tožena stranka: GC

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali gre za pogodbo, sklenjeno zunaj poslovnih prostorov, v smislu člena 2(8)(c) Direktive 2011/83/EU (1), zaradi česar obstaja pravica do odstopa v skladu s členom 9 te direktive, če trgovec, ki je na sejmu na prostoru prodajne stojnice oziroma pred prodajno stojnico, ki je poslovni prostor v smislu člena 2(9) te direktive, nagovori potrošnika, ki na potrošniškem sejmu v sejemski hali na prehodu pred prodajno stojnico stoji, ne da bi komuniciral s trgovcem, nato pa na prostoru stojnice skleneta pogodbo?

---

(1)  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 2011, str. 64).

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/3

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Grondwettelijk Hof (Belgija) 20. junija 2019 – NV/Ministerraad

(Zadeva C-471/19)

(2019/C 348/04)

Jezik postopka: nizozemščina

Predložitveno sodišče

Grondwettelijk Hoof

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Middlegate Europe NV

Tožena stranka: Ministerraad

Vprašanji za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba člen 49 PDEU, in odvisno od primera, v povezavi s členom 56 PDEU, s členoma 15 in 16 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in z načelom enakosti, razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, ki osebe ali podjetja, ki želijo v belgijskem pristanišču opravljati dejavnosti dela v pristaniščih v smislu zakona o delu v pristaniščih z dne 8. junija 1972 – vključno z dejavnostmi, ki niso povezane z natovarjanjem in raztovarjanjem ladij v strogem smislu – obvezuje, da morajo uporabiti samo priznane pristaniške delavce? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba člen 49 PDEU, in odvisno od primera, v povezavi s členom 56 PDEU, s členoma 15 in 16 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in z načelom enakosti, razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, ki osebe ali podjetja, ki želijo v belgijskem pristanišču opravljati dejavnosti dela v pristaniščih v smislu zakona o delu v pristaniščih z dne 8. junija 1972 – vključno z dejavnostmi, ki niso povezane z natovarjanjem in raztovarjanjem ladij v strogem smislu – obvezuje, da morajo uporabiti samo priznane pristaniške delavce?

| 2. | Ali sme Grondwettelijk Hof, če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, posledice spornih členov 1 in 2 zakona o delu v pristaniščih z dne 8. junija 1972 začasno ohrani z namenom preprečevanja pravne negotovosti in socialnih nemirov in da zakonodajalcu omogoči, da jih uskladi z obveznostmi, ki izhajajo iz prava Evropske unije? |
| --- | --- |

2.

Ali sme Grondwettelijk Hof, če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, posledice spornih členov 1 in 2 zakona o delu v pristaniščih z dne 8. junija 1972 začasno ohrani z namenom preprečevanja pravne negotovosti in socialnih nemirov in da zakonodajalcu omogoči, da jih uskladi z obveznostmi, ki izhajajo iz prava Evropske unije?

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/4

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Kúria (Madžarska) 26. junija 2019 – Emberi Erőforrások Minisztériuma/Szent Borbála Kórház

(Zadeva C-491/19)

(2019/C 348/05)

Jezik postopka: madžarščina

Predložitveno sodišče

Kúria

Stranki v postopku v glavni stvari

Vlagatelj revizije/tožena stranka na prvi stopnji: Emberi Erőforrások Minisztériuma

Nasprotna stranka v postopku z revizijo/tožeča stranka na prvi stopnji: Szent Borbála Kórház

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali so v okviru pravnega razmerja, nastalega na podlagi sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, organi ali posredniški organi držav članic, ki so pristojni za izvedbo postopka zaradi nepravilnosti na prvi ali drugi stopnji, upravičeni, da v okviru postopka, ki ga vodijo, neposredno na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (v nadaljevanju: Uredba) – zlasti v okviru mehanizma spremljanja iz členov 60, 70 in 98 te uredbe – preučijo katero koli kršitev, iz katere izvira ali bi lahko izvirala škoda za finančne interese proračuna Evropske unije, in ali morajo po potrebi izvesti finančni popravek? |
| --- | --- |

1.

Ali so v okviru pravnega razmerja, nastalega na podlagi sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, organi ali posredniški organi držav članic, ki so pristojni za izvedbo postopka zaradi nepravilnosti na prvi ali drugi stopnji, upravičeni, da v okviru postopka, ki ga vodijo, neposredno na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (v nadaljevanju: Uredba) – zlasti v okviru mehanizma spremljanja iz členov 60, 70 in 98 te uredbe – preučijo katero koli kršitev, iz katere izvira ali bi lahko izvirala škoda za finančne interese proračuna Evropske unije, in ali morajo po potrebi izvesti finančni popravek?

| 2. | Ali postopkovno pravilo države članice ali sodna praksa, s katero se to pravilo razlaga, ki v primeru sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev ugotovitev kršitve tega sporazuma, ki zajema kršitev pravil o javnem naročanju (nepravilnost), in uveljavljanje katerega koli civilnopravnega zahtevka, ki temelji na tej kršitvi, dovoljuje le, če je arbitražna komisija za javno naročanje ali sodišče – v okviru odločanja o pritožbi zoper odločbo te arbitražne komisije –pravnomočno ugotovilo kršitev, dovolj učinkovito zagotavlja varstvo finančnih interesov Unije? |
| --- | --- |

2.

Ali postopkovno pravilo države članice ali sodna praksa, s katero se to pravilo razlaga, ki v primeru sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev ugotovitev kršitve tega sporazuma, ki zajema kršitev pravil o javnem naročanju (nepravilnost), in uveljavljanje katerega koli civilnopravnega zahtevka, ki temelji na tej kršitvi, dovoljuje le, če je arbitražna komisija za javno naročanje ali sodišče – v okviru odločanja o pritožbi zoper odločbo te arbitražne komisije –pravnomočno ugotovilo kršitev, dovolj učinkovito zagotavlja varstvo finančnih interesov Unije?

| 3. | Ali je sodišče, ki odloča o civilnopravnih zahtevkih v zvezi z izpolnitvijo sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, če kršitev pravil o javnem naročanju pomeni nepravilnost, vendar ni bil sprožen postopek pred arbitražno komisijo za javno naročanje, upravičeno, da nepravilnost pri javnem naročilu preuči v okviru kršitve sporazuma? |
| --- | --- |

3.

Ali je sodišče, ki odloča o civilnopravnih zahtevkih v zvezi z izpolnitvijo sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, če kršitev pravil o javnem naročanju pomeni nepravilnost, vendar ni bil sprožen postopek pred arbitražno komisijo za javno naročanje, upravičeno, da nepravilnost pri javnem naročilu preuči v okviru kršitve sporazuma?

---

(1)  UL L 210, 2006, str. 25.

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/4

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgerichts (Nemčija) 3. julija 2019 – Bundesrepublik Deutschland/XT

(Zadeva C-507/19)

(2019/C 348/06)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Bundesverwaltungsgericht

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožena stranka, pritožnica in revidentka: Bundesrepublik Deutschland

Tožeča stranka, nasprotna stranka v pritožbenem postopku in nasprotna stranka v postopku z revizijo: XT

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba pri odločanju o vprašanju, ali se Palestincu brez državljanstva ne nudi več zaščite ali pomoči UNRWA v smislu člena 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU (1), prostorsko gledano upoštevati le posamično območje delovanja UNRWA (Gaza, Jordanija, Libanon, Sirija, Zahodni breg), v katerem je imela oseba brez državljanstva ob zapustitvi ozemlja pod mandatom UNRWA svoje dejansko prebivališče (tukaj: Sirija), ali pa tudi druga območja delovanja pod mandatom UNRWA? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba pri odločanju o vprašanju, ali se Palestincu brez državljanstva ne nudi več zaščite ali pomoči UNRWA v smislu člena 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU (1), prostorsko gledano upoštevati le posamično območje delovanja UNRWA (Gaza, Jordanija, Libanon, Sirija, Zahodni breg), v katerem je imela oseba brez državljanstva ob zapustitvi ozemlja pod mandatom UNRWA svoje dejansko prebivališče (tukaj: Sirija), ali pa tudi druga območja delovanja pod mandatom UNRWA?

| 2. | V kolikor ni treba upoštevati le posamičnega območja delovanja ob zapustitvi: Ali je treba vedno in neodvisno od nadaljnjih pogojev upoštevati vsa območja delovanja ozemlja pod nekim mandatom? Če to ni tako: Ali je treba nadaljnja območja delovanja upoštevati le, kadar je bila oseba brez državljanstva s tem območjem delovanja vsebinsko (teritorialno) povezana? Ali je za takšno zvezo potrebno običajno prebivališče, ki je obstajalo v času zapustitve ali prej? Ali je treba ob preizkusu vsebinske (teritorialne) povezanosti upoštevati še druge okoliščine? Če je to tako: Katere? Ali je to odvisno od tega, ali je za osebo brez državljanstva v trenutku zapustitve ozemlja pod mandatom UNRWA vstop na zadevno ozemlje delovanja mogoč in sprejemljiv? |
| --- | --- |

2.

V kolikor ni treba upoštevati le posamičnega območja delovanja ob zapustitvi: Ali je treba vedno in neodvisno od nadaljnjih pogojev upoštevati vsa območja delovanja ozemlja pod nekim mandatom? Če to ni tako: Ali je treba nadaljnja območja delovanja upoštevati le, kadar je bila oseba brez državljanstva s tem območjem delovanja vsebinsko (teritorialno) povezana? Ali je za takšno zvezo potrebno običajno prebivališče, ki je obstajalo v času zapustitve ali prej? Ali je treba ob preizkusu vsebinske (teritorialne) povezanosti upoštevati še druge okoliščine? Če je to tako: Katere? Ali je to odvisno od tega, ali je za osebo brez državljanstva v trenutku zapustitve ozemlja pod mandatom UNRWA vstop na zadevno ozemlje delovanja mogoč in sprejemljiv?

| 3. | Ali je oseba brez državljanstva, ki zapusti ozemlje pod mandatom UNRWA, ker je na območju delovanja, kjer ima svoje dejansko prebivališče, v zelo negotovem osebnem položaju in je za UNRWA neizvedljivo, da bi ji tam zagotovila zaščito ali pomoč, samodejno upravičena do ugodnosti iz Direktive v smislu člena 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU upravičena tudi v primeru, če je pred tem vstopila na to območje delovanja, ne da bi bila na ozemlju predhodnega prebivališča v zelo negotovem osebnem položaju in glede na razmere v času prestopa ni mogla pričakovati, da bo na območju delovanja, na katerega vstopa, s strani UNRWA deležna zaščite in pomoči in tudi ne, da se bo v doglednem času lahko vrnila na območje delovanja, na katerem je bilo njeno dotedanje prebivališče? |
| --- | --- |

3.

Ali je oseba brez državljanstva, ki zapusti ozemlje pod mandatom UNRWA, ker je na območju delovanja, kjer ima svoje dejansko prebivališče, v zelo negotovem osebnem položaju in je za UNRWA neizvedljivo, da bi ji tam zagotovila zaščito ali pomoč, samodejno upravičena do ugodnosti iz Direktive v smislu člena 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU upravičena tudi v primeru, če je pred tem vstopila na to območje delovanja, ne da bi bila na ozemlju predhodnega prebivališča v zelo negotovem osebnem položaju in glede na razmere v času prestopa ni mogla pričakovati, da bo na območju delovanja, na katerega vstopa, s strani UNRWA deležna zaščite in pomoči in tudi ne, da se bo v doglednem času lahko vrnila na območje delovanja, na katerem je bilo njeno dotedanje prebivališče?

| 4. | Ali je za odločanje o vprašanju, ali osebi brez državljanstva zato, ker so po zapustitvi ozemlja pod mandatom UNRWA odpadle predpostavke po členu 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU ni mogoče priznati statusa ipso facto-begunca, upoštevno zgolj območje delovanja, na katerem je bilo zadnje običajno prebivališče? Če to ni tako: Ali je treba upoštevati tudi območja, ki jih je treba upoštevati po št. 2 v času zapustitve? Če to ni tako: Po katerih kriterijih je treba določiti območja, ki jih je treba upoštevati v času odločanja o prošnji? Ali predpostavke za uporabo člena 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU niso več izpolnjene, če so (državne ali kvazi državne) službe na zadevnem območju delovanja osebo brez državljanstva (zopet) pripravljene sprejeti? |
| --- | --- |

4.

Ali je za odločanje o vprašanju, ali osebi brez državljanstva zato, ker so po zapustitvi ozemlja pod mandatom UNRWA odpadle predpostavke po členu 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU ni mogoče priznati statusa ipso facto-begunca, upoštevno zgolj območje delovanja, na katerem je bilo zadnje običajno prebivališče? Če to ni tako: Ali je treba upoštevati tudi območja, ki jih je treba upoštevati po št. 2 v času zapustitve? Če to ni tako: Po katerih kriterijih je treba določiti območja, ki jih je treba upoštevati v času odločanja o prošnji? Ali predpostavke za uporabo člena 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU niso več izpolnjene, če so (državne ali kvazi državne) službe na zadevnem območju delovanja osebo brez državljanstva (zopet) pripravljene sprejeti?

| 5. | V primeru, da je v zvezi s izpolnjenostjo ali pomanjkanjem predpostavk po členu 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU pomembno območje delovanja, na katerem je bilo (zadnje) običajno prebivališče: Kateri kriteriji so za opredelitev običajnega prebivališča merodajni? Ali je potrebno zakonito prebivališče, ki ga država prebivanja odobri? Če to ni tako: Ali je potrebno vsaj zavestno dopuščanje prebivanja te osebe brez državljanstva s strani odgovornih služb območja delovanja? Če je to tako: Ali mora biti odgovornim službam navzočnost posamezne osebe brez državljanstva konkretno znana ali pa zadostuje zavestno dopuščanje prebivanja kot članu večje skupine ljudi? Če to ni tako: Ali zadostuje zgolj daljše dejansko prebivanje? |
| --- | --- |

5.

V primeru, da je v zvezi s izpolnjenostjo ali pomanjkanjem predpostavk po členu 12(1)(a), drugi stavek, Direktive 2011/95/EU pomembno območje delovanja, na katerem je bilo (zadnje) običajno prebivališče: Kateri kriteriji so za opredelitev običajnega prebivališča merodajni? Ali je potrebno zakonito prebivališče, ki ga država prebivanja odobri? Če to ni tako: Ali je potrebno vsaj zavestno dopuščanje prebivanja te osebe brez državljanstva s strani odgovornih služb območja delovanja? Če je to tako: Ali mora biti odgovornim službam navzočnost posamezne osebe brez državljanstva konkretno znana ali pa zadostuje zavestno dopuščanje prebivanja kot članu večje skupine ljudi? Če to ni tako: Ali zadostuje zgolj daljše dejansko prebivanje?

---

(1)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 2011, str. 9).

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/6

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Amtsgerichts Potsdam (Nemčija) 11. julija 2019 – Möbel Kraft GmbH & Co. KG/ML

(Zadeva C-529/19)

(2019/C 348/07)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Amtsgericht Potsdam

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Möbel Kraft GmbH & Co. KG

Tožena stranka: ML

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali je pravica do odstopa od pogodbe v skladu s členom 16(c) Direktive o pravicah potrošnikov (1) (Direktiva 2011/83/EU) izključena tudi tedaj, če gre sicer za izdelavo blaga po podrobnem opisu potrošnika, vendar pa prodajalec še ni začel z izdelavo in bi prilagoditev pri potrošniku opravil sam in ne prek tretjih? Ali je bistveno, če bi se lahko blago z le neznatnimi stroški razgradnje, na primer v višini 5 odstotkov vrednosti blaga, ponovno vrnilo v stanje pred individualizacijo?

---

(1)  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 2011, str. 64).

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/6

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesgerichtshofs (Nemčija) 16. julija 2019 – WV/Landkreis Harburg

(Zadeva C-540/19)

(2019/C 348/08)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Bundesgerichtshof

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožena stranka in pritožnik: WV

Tožeča stranka in nasprotna stranka v postopku s pritožbo: Landkreis Harburg

Vprašanje za predhodno odločanje

Ali se javni organ, ki je preživninskemu upravičencu plačeval dajatve socialne pomoči v skladu s predpisi javnega prava, lahko sklicuje na pristojnost sodišča po kraju običajnega prebivališča preživninskega upravičenca v skladu s členom 3(b) Uredbe (1), če proti preživninskemu zavezancu na podlagi regresne pravice uveljavlja civilnopravni preživninski zahtevek preživninskega upravičenca, ki je bil na podlagi subrogacije po zakonu prenesen nanjo zaradi dodelitve socialne pomoči?

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (UL L 7, 2009, str. 1).

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/7

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgerichts (Nemčija) 16. julija 2019 – BZ/Westerwaldkreis

(Zadeva C-546/19)

(2019/C 348/09)

Jezik postopka: nemščina

Predložitveno sodišče

Bundesverwaltungsgericht

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka, pritožnica in vložnica revizije: BZ

Tožena stranka, nasprotna stranka v postopku s pritožbo in nasprotna stranka v postopku z revizijo: Westerwaldkreis

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | (a) | Ali je s področjem uporabe Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (1) vsekakor zajeta prepoved vstopa, ki se državljanu tretje države izda za namene, „ki niso povezani z migracijami“, če država članica ni uporabila možnosti iz člena 2(2)(b) te direktive? |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Ali je s področjem uporabe Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (1) vsekakor zajeta prepoved vstopa, ki se državljanu tretje države izda za namene, „ki niso povezani z migracijami“, če država članica ni uporabila možnosti iz člena 2(2)(b) te direktive?

| (b) | Če je odgovor na prvo vprašanje, točka (a), nikalen: ali taka prepoved vstopa ne spada na področje uporabe Direktive 2008/115/ES niti, če državljan tretje države nezakonito prebiva v državi članici že ne glede na odredbo o izgonu, ki mu je bila izdana, na katero se navezuje prepoved vstopa, in se Direktiva zato zanj načeloma že uporablja? |
| --- | --- |

(b)

Če je odgovor na prvo vprašanje, točka (a), nikalen: ali taka prepoved vstopa ne spada na področje uporabe Direktive 2008/115/ES niti, če državljan tretje države nezakonito prebiva v državi članici že ne glede na odredbo o izgonu, ki mu je bila izdana, na katero se navezuje prepoved vstopa, in se Direktiva zato zanj načeloma že uporablja?

| (c) | Ali k prepovedim vstopa, izdanim za namene, „ki niso povezani z migracijami“, spada prepoved vstopa, ki se izda v povezavi z izgonom, odrejenim zaradi javne varnosti in reda (v tem primeru: izključno zaradi splošne prevencije s ciljem boja proti terorizmu)? |
| --- | --- |

(c)

Ali k prepovedim vstopa, izdanim za namene, „ki niso povezani z migracijami“, spada prepoved vstopa, ki se izda v povezavi z izgonom, odrejenim zaradi javne varnosti in reda (v tem primeru: izključno zaradi splošne prevencije s ciljem boja proti terorizmu)?

| 2. | Če je odgovor na prvo vprašanje, da obravnavana prepoved vstopa spada na področje uporabe Direktive 2008/115/ES:






  (a) | Ali zaradi odprave odločbe o vrnitvi (v tem primeru: grožnje odstranitve), ki jo opravi upravni organ, prepoved vstopa v smislu člena 3, točka 6, Direktive 2008/115/ES, ki je bila izdana hkrati z odločbo o vrnitvi, postane nezakonita? |
| --- | --- | --- |

2.

Če je odgovor na prvo vprašanje, da obravnavana prepoved vstopa spada na področje uporabe Direktive 2008/115/ES:

(a)

Ali zaradi odprave odločbe o vrnitvi (v tem primeru: grožnje odstranitve), ki jo opravi upravni organ, prepoved vstopa v smislu člena 3, točka 6, Direktive 2008/115/ES, ki je bila izdana hkrati z odločbo o vrnitvi, postane nezakonita?

| (b) | Ali ta pravna posledica nastopi tudi, če je upravna odredba o izgonu, ki je bila izdana pred odločbo o vrnitvi, (postala) pravnomočna? |
| --- | --- |

(b)

Ali ta pravna posledica nastopi tudi, če je upravna odredba o izgonu, ki je bila izdana pred odločbo o vrnitvi, (postala) pravnomočna?

---

(1)  UL 2008, L 348, str. 98.

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/8

---

Tožba, vložena 22. julija 2019 – Evropska komisija/Kraljevina Španija

(Zadeva C-559/19)

(2019/C 348/10)

Jezik postopka: španščina

Stranki

Tožeča stranka: Evropska komisija (zastopniki: C. Hermes, E. Manhaeve in E. Sanfrutos Cano, agenti)

Tožena stranka: Kraljevina Španija

Predlogi tožeče stranke

| — | Ugotovi se naj, da Kraljevina Španija s tem, da ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi preprečila poslabšanje stanja teles podzemne vode na območju Doñana, da ni dodatno opredelila, katera območja so ogrožena, pri čemer ni niti sprejela potrebnih ukrepov, in s tem, da v program ukrepov Plan Hidrológico de la Demarcación Hidrográfica del Guadalquivir (načrt upravljanja povodja za vodno območje Guadalquivirja) ni vključila ustreznih osnovnih in dopolnilnih ukrepov, ni izpolnila obveznosti iz člena 4(1)(b) v povezavi s členom 1(1) in točko 2.1.2 Priloge V; člena 5 v povezavi s točko 2.2 Priloge II; in člena 11(1), (3)(a), (c) in (e) ter (4) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1); |
| --- | --- |

—

Ugotovi se naj, da Kraljevina Španija s tem, da ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi preprečila poslabšanje stanja teles podzemne vode na območju Doñana, da ni dodatno opredelila, katera območja so ogrožena, pri čemer ni niti sprejela potrebnih ukrepov, in s tem, da v program ukrepov Plan Hidrológico de la Demarcación Hidrográfica del Guadalquivir (načrt upravljanja povodja za vodno območje Guadalquivirja) ni vključila ustreznih osnovnih in dopolnilnih ukrepov, ni izpolnila obveznosti iz člena 4(1)(b) v povezavi s členom 1(1) in točko 2.1.2 Priloge V; člena 5 v povezavi s točko 2.2 Priloge II; in člena 11(1), (3)(a), (c) in (e) ter (4) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1);

| — | ugotovi se naj, da Kraljevina Španija s tem, da ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi preprečila poslabšanje stanja naravnih habitatov in habitatov vrst, za katere so bila določena zadevna območja varstva (ZEPA/LIC ES0000024 Doñana, ZEPA/LIC ES6150009 Doñana Norte y Oeste in ZEPA ES6150012 Dehesa del Estero y Montes de Moguer), ni izpolnila obveznosti iz člena 6(2) v povezavi s členom 7 Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (2); |
| --- | --- |

—

ugotovi se naj, da Kraljevina Španija s tem, da ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi preprečila poslabšanje stanja naravnih habitatov in habitatov vrst, za katere so bila določena zadevna območja varstva (ZEPA/LIC ES0000024 Doñana, ZEPA/LIC ES6150009 Doñana Norte y Oeste in ZEPA ES6150012 Dehesa del Estero y Montes de Moguer), ni izpolnila obveznosti iz člena 6(2) v povezavi s členom 7 Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (2);

| — | Kraljevini Španiji naj se naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

—

Kraljevini Španiji naj se naloži plačilo stroškov.

Tožbeni razlogi in bistvene trditve

| 1) | Neizpolnitev obveznosti iz člena 4(1)(b) Direktive 2000/60/ES v povezavi s členom 1(a) te direktive in točko 2.1.2. Priloge V k isti direktivi

  S členom 4(1)(b) Direktive 2000/60/ES je državam članicam naložena obveznost, da preprečijo poslabšanje stanja vseh teles podzemne vode. To določbo je treba brati v povezavi s členom 1(a) iste direktive, ki določa okoljske cilje, ki jih morajo države članice dosegati v zvezi s podzemnimi vodami, in v povezavi s točko 2.1.2. Priloge V k tej direktivi, ki opredeljuje dobro količinsko stanje podzemne vode. Komisija meni, da Kraljevina Španija ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi preprečila poslabšanje zaradi prekomernega izkoriščanja teles podzemne vode na območju Doñana. Komisija zato ugotavlja, da Kraljevina Španija ni izpolnila obveznosti iz člena 4(1)(b) Direktive 2000/60/ES v povezavi s členom 1(1) te direktive in s točko 2.1.2. Priloge V k isti direktivi. |
| --- | --- |

1)

Neizpolnitev obveznosti iz člena 4(1)(b) Direktive 2000/60/ES v povezavi s členom 1(a) te direktive in točko 2.1.2. Priloge V k isti direktivi

S členom 4(1)(b) Direktive 2000/60/ES je državam članicam naložena obveznost, da preprečijo poslabšanje stanja vseh teles podzemne vode. To določbo je treba brati v povezavi s členom 1(a) iste direktive, ki določa okoljske cilje, ki jih morajo države članice dosegati v zvezi s podzemnimi vodami, in v povezavi s točko 2.1.2. Priloge V k tej direktivi, ki opredeljuje dobro količinsko stanje podzemne vode. Komisija meni, da Kraljevina Španija ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi preprečila poslabšanje zaradi prekomernega izkoriščanja teles podzemne vode na območju Doñana. Komisija zato ugotavlja, da Kraljevina Španija ni izpolnila obveznosti iz člena 4(1)(b) Direktive 2000/60/ES v povezavi s členom 1(1) te direktive in s točko 2.1.2. Priloge V k isti direktivi.

| 2) | Neizpolnitev obveznosti iz člena 5 Direktive 2000/60/ES v povezavi s točko 2.2 Priloge II k isti direktivi

  Člen 5 Direktive 2000/60/ES določa postopek za vodna območja, pri čemer za vsak primer nalaga analizo značilnosti območja, pregled vplivov človekovega delovanja na stanje površinskih voda in podzemne vode ter ekonomsko analizo rabe vode. Če se po začetni opredelitvi ugotovi, da je neko telo podzemne vode ogroženo, morajo države članice v skladu s točko 2.2 Priloge II k Direktivi izvesti dodatno opredelitev. Komisija meni, da Kraljevina Španija ni pravilno prenesla člena 5(1) Direktive 2000/60/ES v povezavi s točko 2.2 Priloge II k isti direktivi, ker ni dodatno opredelila teles podzemne vode, za katera je bila ugotovljena ogroženost na območju Doñana, prav tako pa ni sprejela potrebnih ukrepov. Komisija zato ugotavlja, da Kraljevina Španija ni izpolnila obveznosti iz člena 5 Direktive 2000/60/ES v povezavi s točko 2.2 Priloge II k isti direktivi. |
| --- | --- |

2)

Neizpolnitev obveznosti iz člena 5 Direktive 2000/60/ES v povezavi s točko 2.2 Priloge II k isti direktivi

Člen 5 Direktive 2000/60/ES določa postopek za vodna območja, pri čemer za vsak primer nalaga analizo značilnosti območja, pregled vplivov človekovega delovanja na stanje površinskih voda in podzemne vode ter ekonomsko analizo rabe vode. Če se po začetni opredelitvi ugotovi, da je neko telo podzemne vode ogroženo, morajo države članice v skladu s točko 2.2 Priloge II k Direktivi izvesti dodatno opredelitev. Komisija meni, da Kraljevina Španija ni pravilno prenesla člena 5(1) Direktive 2000/60/ES v povezavi s točko 2.2 Priloge II k isti direktivi, ker ni dodatno opredelila teles podzemne vode, za katera je bila ugotovljena ogroženost na območju Doñana, prav tako pa ni sprejela potrebnih ukrepov. Komisija zato ugotavlja, da Kraljevina Španija ni izpolnila obveznosti iz člena 5 Direktive 2000/60/ES v povezavi s točko 2.2 Priloge II k isti direktivi.

| 3) | Neizpolnitev obveznosti iz člena 11(1), (3)(a), (c) in (e) ter (4) Direktive 2000/60/ES

  Člen 11(1) Direktive 2000/60/ES določa, da država članica „zagotovi za vsako vodno območje ali del mednarodnega vodnega območja na njenem ozemlju uvedbo programa ukrepov, ob upoštevanju rezultatov analiz, ki jih predpisuje člen 5, da se dosežejo cilji, določeni po členu 4“. V odstavku 3, točke (a), (c) in (e), so navedeni nekateri osnovni ukrepi, ki jih je treba vključiti v navedeni program ukrepov. Odstavek 4 tega člena se nanaša na dopolnilne ukrepe, ki so ukrepi, ki se oblikujejo in izvajajo poleg osnovnih ukrepov. Komisija meni, da Kraljevina Španija v načrt upravljanja povodja za vodno območje Guadalquivirja ni vključila ustreznih osnovnih in dopolnilih ukrepov, zaradi česar ni izpolnila obveznosti iz člena 11(1), (3)(a), (c) in (e) ter (4) Direktive 2000/60/ES. |
| --- | --- |

3)

Neizpolnitev obveznosti iz člena 11(1), (3)(a), (c) in (e) ter (4) Direktive 2000/60/ES

Člen 11(1) Direktive 2000/60/ES določa, da država članica „zagotovi za vsako vodno območje ali del mednarodnega vodnega območja na njenem ozemlju uvedbo programa ukrepov, ob upoštevanju rezultatov analiz, ki jih predpisuje člen 5, da se dosežejo cilji, določeni po členu 4“. V odstavku 3, točke (a), (c) in (e), so navedeni nekateri osnovni ukrepi, ki jih je treba vključiti v navedeni program ukrepov. Odstavek 4 tega člena se nanaša na dopolnilne ukrepe, ki so ukrepi, ki se oblikujejo in izvajajo poleg osnovnih ukrepov. Komisija meni, da Kraljevina Španija v načrt upravljanja povodja za vodno območje Guadalquivirja ni vključila ustreznih osnovnih in dopolnilih ukrepov, zaradi česar ni izpolnila obveznosti iz člena 11(1), (3)(a), (c) in (e) ter (4) Direktive 2000/60/ES.

| 4) | Neizpolnitev obveznosti iz člena 6(2) v povezavi s členom 7 Direktive 92/43/EGS

  Člen 6(2) Direktive 92/43/EGS v skladu s previdnostnim načelom določa splošno obveznost varstva, v skladu s katero morajo države članice preprečiti slabšanje stanja naravnih habitatov in habitatov vrst ter vznemirjanje vrst, za katere so bila območja določena, kolikor bi tako vznemirjanje lahko imelo občutne posledice, ki so v nasprotju s ciljem te direktive. V skladu s členom 7 te direktive ta obveznost varstva zajema tudi posebna varstvena območja za ptice (PVO) v skladu z Direktivo Sveta z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (79/409/EGS). (3) Komisija meni, da Kraljevina Španija s tem, da ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi preprečila slabšanje stanja naravnih habitatov in habitatov vrst, za katere so bila določena območja ZEPA/LIC ES0000024 Doñana, ZEPA/LIC ES6150009 Doñana Norte in Oeste y ZEPA ES6150012 Dehesa del Estero y Montes de Moguer, ni izpolnila obveznosti iz člena 6(2) v povezavi s členom 7 Direktive 92/43/EGS. |
| --- | --- |

4)

Neizpolnitev obveznosti iz člena 6(2) v povezavi s členom 7 Direktive 92/43/EGS

Člen 6(2) Direktive 92/43/EGS v skladu s previdnostnim načelom določa splošno obveznost varstva, v skladu s katero morajo države članice preprečiti slabšanje stanja naravnih habitatov in habitatov vrst ter vznemirjanje vrst, za katere so bila območja določena, kolikor bi tako vznemirjanje lahko imelo občutne posledice, ki so v nasprotju s ciljem te direktive. V skladu s členom 7 te direktive ta obveznost varstva zajema tudi posebna varstvena območja za ptice (PVO) v skladu z Direktivo Sveta z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (79/409/EGS). (3) Komisija meni, da Kraljevina Španija s tem, da ni sprejela potrebnih ukrepov, da bi preprečila slabšanje stanja naravnih habitatov in habitatov vrst, za katere so bila določena območja ZEPA/LIC ES0000024 Doñana, ZEPA/LIC ES6150009 Doñana Norte in Oeste y ZEPA ES6150012 Dehesa del Estero y Montes de Moguer, ni izpolnila obveznosti iz člena 6(2) v povezavi s členom 7 Direktive 92/43/EGS.

---

(1)  UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 5, str. 275.

(2)  UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 2, str. 102.

(3)  UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 1, str. 98.

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/10

---

Pritožba, ki jo je Evropska komisija vložila 6. avgusta 2019 zoper sodbo Splošnega sodišča (deveti senat) z dne 27. junija 2019 v zadevi T-20/17, Madžarska/Evropska komisija

(Zadeva C-596/19 P)

(2019/C 348/11)

Jezik postopka: madžarščina

Stranki

Pritožnik: Evropska komisija (zastopnika: V. Bottka in P.-J. Loewenthal, agenta)

Drugi stranki v postopku: Madžarska in Republika Poljska

Predlogi

Evropska komisija s pritožbo Sodišču predlaga, naj:

| — | razveljavi sodbo Splošnega sodišča (deveti senat) z dne 27. junija 2019 v zadevi T-20/17, Madžarska/Komisija. |
| --- | --- |

—

razveljavi sodbo Splošnega sodišča (deveti senat) z dne 27. junija 2019 v zadevi T-20/17, Madžarska/Komisija.

| — | zavrne drugi in tretji tožbeni razlog iz tožbe, ki jo je Madžarska vložila pri Splošnem sodišču, s katero Madžarska očita kršitev obveznosti obrazložitve in zlorabo pooblastil, in Madžarski naloži plačilo vseh stroškov postopka na prvi stopnji in pritožbenega postopka. |
| --- | --- |

—

zavrne drugi in tretji tožbeni razlog iz tožbe, ki jo je Madžarska vložila pri Splošnem sodišču, s katero Madžarska očita kršitev obveznosti obrazložitve in zlorabo pooblastil, in Madžarski naloži plačilo vseh stroškov postopka na prvi stopnji in pritožbenega postopka.

| — | podredno, zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču, da izda novo sodbo, s katero odloči o razlogih, ki še niso bili preučeni, pri čemer pridrži odločitev o stroških postopka na prvi stopnji in pritožbenega postopka. |
| --- | --- |

—

podredno, zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču, da izda novo sodbo, s katero odloči o razlogih, ki še niso bili preučeni, pri čemer pridrži odločitev o stroških postopka na prvi stopnji in pritožbenega postopka.

Pritožbeni razlogi in bistvene trditve

V okviru prvega pritožbenega razloga Komisija trdi, da je Splošno sodišče kršilo člen 107(1) PDEU s tem, da je navedlo, da struktura progresivnih davčnih stopenj madžarskega davka na oglaševanje ni selektivna. Komisija to trditev utemeljuje s tremi pritožbenimi razlogi:

| — | Prvič, Splošno sodišče je v točkah od 78 do 83 izpodbijane sodbe napačno navedlo, da je Komisija, ko je opredelila referenčni sistem, napačno izključila progresivne stopnje madžarskega davka na oglaševanje. V nasprotju s tem, kar je razsodilo Splošno sodišče, je pristop, ki ga je predlagala Komisija v svoji odločbi, združljiv s sodno prakso. Posledično je Splošno sodišče pri določanju referenčnega sistema napačno uporabilo pravo. |
| --- | --- |

—

Prvič, Splošno sodišče je v točkah od 78 do 83 izpodbijane sodbe napačno navedlo, da je Komisija, ko je opredelila referenčni sistem, napačno izključila progresivne stopnje madžarskega davka na oglaševanje. V nasprotju s tem, kar je razsodilo Splošno sodišče, je pristop, ki ga je predlagala Komisija v svoji odločbi, združljiv s sodno prakso. Posledično je Splošno sodišče pri določanju referenčnega sistema napačno uporabilo pravo.

| — | Drugič, Splošno sodišče je v točkah od 84 do 90 izpodbijane sodbe napačno navedlo, da je Komisija napačno opredelila cilj davka na oglaševanje, ob upoštevanju katerega je treba preučiti primerljivost. Glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča je z vidika presoje primerljivosti upošteven le cilj davka, na katerega se nanaša ukrep, torej davčni cilj ukrepa, določen z obdavčljivim dogodkom. Drugi cilji, na primer zmožnost prispevanja, so upoštevni le z vidika presoje, ali je kakršna koli diferenciacija davka lahko objektivno upravičena, pod pogojem, da so ti cilji značilni za naravo davka. Zato je Splošno sodišče s tem, da se je za presojo primerljivosti sklicevalo na domnevni cilj prerazporeditve davka na oglaševanje, napačno uporabilo pravo. |
| --- | --- |

—

Drugič, Splošno sodišče je v točkah od 84 do 90 izpodbijane sodbe napačno navedlo, da je Komisija napačno opredelila cilj davka na oglaševanje, ob upoštevanju katerega je treba preučiti primerljivost. Glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča je z vidika presoje primerljivosti upošteven le cilj davka, na katerega se nanaša ukrep, torej davčni cilj ukrepa, določen z obdavčljivim dogodkom. Drugi cilji, na primer zmožnost prispevanja, so upoštevni le z vidika presoje, ali je kakršna koli diferenciacija davka lahko objektivno upravičena, pod pogojem, da so ti cilji značilni za naravo davka. Zato je Splošno sodišče s tem, da se je za presojo primerljivosti sklicevalo na domnevni cilj prerazporeditve davka na oglaševanje, napačno uporabilo pravo.

| — | Tretjič, stališče Splošnega sodišča, izraženo v točkah od 91 do 105 izpodbijane sodbe, da je Komisija napačno ugotovila, da cilj prerazporeditve ne opravičuje progresivne narave davka, ki temelji na prihodkih, ni pravilno. Trditev Splošnega sodišča, da madžarski davek na oglaševanje ni diskriminatoren in da se z njim uresničuje prerazporeditveni namen, temelji na zmotni domnevi, da imajo podjetja z visokim prometom nujno več koristi kot podjetja z manjšim prometom. Na podlagi te zmotne domneve je Splošno sodišče s tem, da je za utemeljitev diferenciacije davka sprejelo cilj, ki ni del narave navedenega davka, napačno uporabilo pravo. Poleg tega je Splošno sodišče s priznanjem te zmotne domneve neupravičeno obrnilo dokazno breme in prisililo Komisijo, da dokaže, da davčnih stopenj, določenih z madžarskim davkom na oglaševanje, ni mogoče utemeljiti z njegovim domnevnim redistribucijskim ciljem. |
| --- | --- |

—

Tretjič, stališče Splošnega sodišča, izraženo v točkah od 91 do 105 izpodbijane sodbe, da je Komisija napačno ugotovila, da cilj prerazporeditve ne opravičuje progresivne narave davka, ki temelji na prihodkih, ni pravilno. Trditev Splošnega sodišča, da madžarski davek na oglaševanje ni diskriminatoren in da se z njim uresničuje prerazporeditveni namen, temelji na zmotni domnevi, da imajo podjetja z visokim prometom nujno več koristi kot podjetja z manjšim prometom. Na podlagi te zmotne domneve je Splošno sodišče s tem, da je za utemeljitev diferenciacije davka sprejelo cilj, ki ni del narave navedenega davka, napačno uporabilo pravo. Poleg tega je Splošno sodišče s priznanjem te zmotne domneve neupravičeno obrnilo dokazno breme in prisililo Komisijo, da dokaže, da davčnih stopenj, določenih z madžarskim davkom na oglaševanje, ni mogoče utemeljiti z njegovim domnevnim redistribucijskim ciljem.

V okviru drugega pritožbenega razloga Komisija trdi, da je Splošno sodišče kršilo člen 107(1) PDEU s tem, da je ugotovilo, da 50 % odbitnost izgub ni selektivna. Prvič, ukrep ni združljiv z referenčnim sistemom, katerega del se domneva, da je, saj davčnim zavezancem, ki so dolžni plačati davek na podlagi količine prometa, omogoča odšteje prenesenih izgub, kar ne odraža koristi podjetja. Drugič, ukrep nima splošnega značaja, v nasprotju s tem, kar trdi Splošno sodišče, in ni odvisen od naključne okoliščine, ampak je mogoče uporabnike ukrepa v zvezi s preteklim proračunskim letom identificirati ob uvedbi davka.

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/11

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Špecializovaný trestný súd (Slovaška) 9. avgusta 2019 – Úrad špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky/TG, UF

(Zadeva C-603/19)

(2019/C 348/12)

Jezik postopka: slovaščina

Predložitveno sodišče

Špecializovaný trestný súd

Stranke v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: Úrad špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky

Toženi stranki: TG, UF

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali se Direktiva 2012/29/EU (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (predvsem glede pravice dejavnega sodelovanja v kazenskem postopku in zahtevka za povračilo škode v kazenskem postopku), ki po svoji naravi ne pripadajo samo fizični osebi kot čutečemu bitju, uporablja tudi za pravne osebe in državo ali državne organe, če se jim v skladu z določbami nacionalnega prava prizna status oškodovancev v kazenskem postopku? |
| --- | --- |

1.

Ali se Direktiva 2012/29/EU (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (predvsem glede pravice dejavnega sodelovanja v kazenskem postopku in zahtevka za povračilo škode v kazenskem postopku), ki po svoji naravi ne pripadajo samo fizični osebi kot čutečemu bitju, uporablja tudi za pravne osebe in državo ali državne organe, če se jim v skladu z določbami nacionalnega prava prizna status oškodovancev v kazenskem postopku?

| 2. | Ali sta v skladu s členom 17 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, členom 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 38(1)(h) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/99 (2) z dne 21. junija 1999 v povezavi z Uredbo Komisije (ES) št. 1681/94 (3) z dne 11. julija 1994, zakonodaja in praksa odločanja (4), v skladu s katerima država v kazenskem postopku ne more ukrepati v zvezi s plačilom povračila za škodo, ki ji je bila povzročena zaradi goljufivega ravnanja obtoženca, posledica česar je odtujitev proračunskih sredstev Evropske unije, in ne more v skladu s členom 256(3) zakonika o kazenskem postopku izpodbijati sklep, s katerim je sodišče odločilo, da ne dovoli, oziroma da upravi, ki jo zastopa, ne dovoli, da na glavni obravnavi kot glavni oškodovanec zahteva plačilo odškodnine, niti nima na voljo druge vrste postopka, na podlagi katerega bi lahko uveljavljala svojo pravico zoper obtoženca, s tem pa ji ni mogoče zagotoviti pravice do povračila škode zoper lastnino in premoženjske pravice obdolženca v skladu s členom 50 zakonika o kazenskem postopku, saj bi ta pravica postala de facto neizterljiva? |
| --- | --- |

2.

Ali sta v skladu s členom 17 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, členom 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 38(1)(h) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/99 (2) z dne 21. junija 1999 v povezavi z Uredbo Komisije (ES) št. 1681/94 (3) z dne 11. julija 1994, zakonodaja in praksa odločanja (4), v skladu s katerima država v kazenskem postopku ne more ukrepati v zvezi s plačilom povračila za škodo, ki ji je bila povzročena zaradi goljufivega ravnanja obtoženca, posledica česar je odtujitev proračunskih sredstev Evropske unije, in ne more v skladu s členom 256(3) zakonika o kazenskem postopku izpodbijati sklep, s katerim je sodišče odločilo, da ne dovoli, oziroma da upravi, ki jo zastopa, ne dovoli, da na glavni obravnavi kot glavni oškodovanec zahteva plačilo odškodnine, niti nima na voljo druge vrste postopka, na podlagi katerega bi lahko uveljavljala svojo pravico zoper obtoženca, s tem pa ji ni mogoče zagotoviti pravice do povračila škode zoper lastnino in premoženjske pravice obdolženca v skladu s členom 50 zakonika o kazenskem postopku, saj bi ta pravica postala de facto neizterljiva?

| 3. | Ali se pojem „isto podjetje“ v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (5) z dne 7. maja 1998 v povezavi s členom 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 (6) z dne 12. januarja 2001 razlaga samo formalno, v smislu, da je treba določiti in zadostno ugotoviti, ali imajo zadevne družbe samostojno pravno osebnost na podlagi nacionalnega pravnega reda, tako da je mogoče vsakemu od teh podjetij odobriti znesek državne pomoči v višini do 100 000 EUR, ali je odločilno merilo dejanski način delovanja in upravljanja teh podjetij, ki so v lasti istih oseb in so prek njih medsebojno povezana, kot sistem podružnic, ki jih upravlja matična družba, tudi kadar ima vsako podjetje lastno pravno osebnost po nacionalnem pravu, tako da je treba šteti, da tvorijo „isto podjetje“ in kot en sam subjekt lahko prejmejo državno pomoč v višini do 100 000 EUR samo enkrat? |
| --- | --- |

3.

Ali se pojem „isto podjetje“ v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (5) z dne 7. maja 1998 v povezavi s členom 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 (6) z dne 12. januarja 2001 razlaga samo formalno, v smislu, da je treba določiti in zadostno ugotoviti, ali imajo zadevne družbe samostojno pravno osebnost na podlagi nacionalnega pravnega reda, tako da je mogoče vsakemu od teh podjetij odobriti znesek državne pomoči v višini do 100 000 EUR, ali je odločilno merilo dejanski način delovanja in upravljanja teh podjetij, ki so v lasti istih oseb in so prek njih medsebojno povezana, kot sistem podružnic, ki jih upravlja matična družba, tudi kadar ima vsako podjetje lastno pravno osebnost po nacionalnem pravu, tako da je treba šteti, da tvorijo „isto podjetje“ in kot en sam subjekt lahko prejmejo državno pomoč v višini do 100 000 EUR samo enkrat?

| 4. | Ali v smislu Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (7) z dne 26. julija 1995 izraz „škoda“ [za poplačilo] pomeni samo tisti del nezakonito pridobljenih sredstev, ki so neposredno vezana na goljufivo dejanje, ali pomeni tudi dejansko nastale in zvesto dokumentirane stroške ter porabo pomoči, če dokazi kažejo, da so bili izdatki potrebni za prikritje goljufivega dejanja, odložitev odkritja goljufivega ravnanja in doseganje celotnega zneska dodeljene državne pomoči? |
| --- | --- |

4.

Ali v smislu Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (7) z dne 26. julija 1995 izraz „škoda“ [za poplačilo] pomeni samo tisti del nezakonito pridobljenih sredstev, ki so neposredno vezana na goljufivo dejanje, ali pomeni tudi dejansko nastale in zvesto dokumentirane stroške ter porabo pomoči, če dokazi kažejo, da so bili izdatki potrebni za prikritje goljufivega dejanja, odložitev odkritja goljufivega ravnanja in doseganje celotnega zneska dodeljene državne pomoči?

---

(1)  Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (UL L 315, 2012, str. 57).

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 14, zvezek 1, str. 31).

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1681/94 z dne 11. julija 1994 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja strukturnih politik ter organizaciji ustreznega informacijskega sistema na tem področju (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 14, zvezek 1, str. 23).

(4)  Mnenje kazenskega senata Najvyšší súd Slovenskej republiky (vrhovno sodišče Slovaške republike) z dne 29. novembra 2017.

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 312).

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 138).

(7)  Konvencija, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL 1995, C 316, str. 49).

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/12

---

Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Tribunal d'instance de Lagny-sur-Marn (Francija) 13. avgusta 2019 – BNP Paribas Personal Finance SA/VE

(Zadeva C-609/19)

(2019/C 348/13)

Jezik postopka: francoščina

Predložitveno sodišče

Tribunal d'instance de Lagny-sur-Marne

Stranki v postopku v glavni stvari

Tožeča stranka: BNP Paribas Personal Finance SA

Tožena stranka: VE

Vprašanja za predhodno odločanje

| 1. | Ali je treba člen 4(2) Direktive 93/13 (1) razlagati tako, da so glavni predmet kredita, izraženega v tuji valuti in vračljivega v domači valuti, pogoji, ki jih ni mogoče obravnavati ločeno in ki določajo vračilo v fiksnih obrokih, ki se jim prednostno pripišejo obresti, ter ki določajo podaljšanje trajanja pogodbe in povečanje plačil za plačilo preostalega zneska računa, pri čemer se [lahko] ta preostali znesek zaradi sprememb menjalnega tečaja bistveno poveča? |
| --- | --- |

1.

Ali je treba člen 4(2) Direktive 93/13 (1) razlagati tako, da so glavni predmet kredita, izraženega v tuji valuti in vračljivega v domači valuti, pogoji, ki jih ni mogoče obravnavati ločeno in ki določajo vračilo v fiksnih obrokih, ki se jim prednostno pripišejo obresti, ter ki določajo podaljšanje trajanja pogodbe in povečanje plačil za plačilo preostalega zneska računa, pri čemer se [lahko] ta preostali znesek zaradi sprememb menjalnega tečaja bistveno poveča?

| 2. | Ali je treba člen 3(1) Direktive 93/13 razlagati tako, da pogoji, ki določajo plačila v fiksnih obrokih, ki se jim prednostno pripišejo obresti, ter ki določajo podaljšanje trajanja [pogodbe] in povečanje plačil za plačilo preostalega zneska računa, ki se lahko zaradi sprememb menjalnega tečaja znatno poveča, ustvarjajo znatno neravnotežje med pravicami in obveznostmi pogodbenih strank, zlasti ker potrošnika izpostavljajo nesorazmernemu tečajnemu tveganju? |
| --- | --- |

2.

Ali je treba člen 3(1) Direktive 93/13 razlagati tako, da pogoji, ki določajo plačila v fiksnih obrokih, ki se jim prednostno pripišejo obresti, ter ki določajo podaljšanje trajanja [pogodbe] in povečanje plačil za plačilo preostalega zneska računa, ki se lahko zaradi sprememb menjalnega tečaja znatno poveča, ustvarjajo znatno neravnotežje med pravicami in obveznostmi pogodbenih strank, zlasti ker potrošnika izpostavljajo nesorazmernemu tečajnemu tveganju?

| 3. | Ali je treba člen 4 Direktive 93/13 razlagati tako, da se morata v skladu z njim jasnost in razumljivost pogojev kreditne pogodbe, v kateri je kredit izražen v tuji valuti in vračljiv v domači valuti, presojati tako, da se ob sklenitvi pogodbe nanašata na predvidljive gospodarske razmere, v obravnavanem primeru na posledice gospodarskih težav v letih od 2007 do 2009 za spremembe menjalnih tečajev, pri čemer se upoštevajo strokovnost in znanje poklicnega kreditodajalca ter njegova dobra vera? |
| --- | --- |

3.

Ali je treba člen 4 Direktive 93/13 razlagati tako, da se morata v skladu z njim jasnost in razumljivost pogojev kreditne pogodbe, v kateri je kredit izražen v tuji valuti in vračljiv v domači valuti, presojati tako, da se ob sklenitvi pogodbe nanašata na predvidljive gospodarske razmere, v obravnavanem primeru na posledice gospodarskih težav v letih od 2007 do 2009 za spremembe menjalnih tečajev, pri čemer se upoštevajo strokovnost in znanje poklicnega kreditodajalca ter njegova dobra vera?

| 4. | Ali je treba člen 4 Direktive 93/13 razlagati tako, da se morata v skladu z njim jasnost in razumljivost pogojev kreditne pogodbe, v kateri je kredit izražen v tuji valuti in vračljiv v domači valuti, presojati tako, da se preuči, ali je kreditodajalec, ki ima poklicno strokovnost in znanje, potrošniku sporočil izključno objektivne in abstraktne – predvsem številčne – informacije, v katerih se ne upoštevajo gospodarske razmere, ki lahko vplivajo na spremembe menjalnih tečajev? |
| --- | --- |

4.

Ali je treba člen 4 Direktive 93/13 razlagati tako, da se morata v skladu z njim jasnost in razumljivost pogojev kreditne pogodbe, v kateri je kredit izražen v tuji valuti in vračljiv v domači valuti, presojati tako, da se preuči, ali je kreditodajalec, ki ima poklicno strokovnost in znanje, potrošniku sporočil izključno objektivne in abstraktne – predvsem številčne – informacije, v katerih se ne upoštevajo gospodarske razmere, ki lahko vplivajo na spremembe menjalnih tečajev?

---

(1)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 2, str. 288).

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/13

---

Pritožba, ki jo je 21. avgusta 2019 vložila Alfamicro – Sistemas de computadores, Sociedade Unipessoal, Lda. zoper sodbo Splošnega sodišča (drugi senat) z dne 28. junija 2019 v zadevi T-64/18, Alfamicro/Komisija

(Zadeva C-623/19 P)

(2019/C 348/14)

Jezik postopka: portugalščina

Stranki

Pritožnica: Alfamicro – Sistemas de computadores, Sociedade Unipessoal, Lda. (zastopniki: G. Gentil Anastácio in D. Pirra Xarepe, advogados, ter M. Stock da Cunha, advogada estagiária)

Druga stranka v postopku: Evropska komisija

Predlogi

| — | Sodba Splošnega sodišča v zadevi T-64/18 (1) naj se razveljavi; |
| --- | --- |

—

Sodba Splošnega sodišča v zadevi T-64/18 (1) naj se razveljavi;

| — | Sklep Komisije C(2017) 8839 final z dne 13. decembra 2017 naj se razglasi za ničen; |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije C(2017) 8839 final z dne 13. decembra 2017 naj se razglasi za ničen;

| — | Evropski komisiji naj se naloži plačilo vseh stroškov. |
| --- | --- |

—

Evropski komisiji naj se naloži plačilo vseh stroškov.

Pritožbeni razlogi in bistvene trditve

Pritožnica trdi, da pogodbena terjatev izvira iz same pogodbe. Zato če je Komisija imela možnost podati zahtevke v okviru ugotovitvene tožbe, vendar tega ni storila, ne more po izdaji sodbe izdajati izvršilnih naslovov v zvezi z zneski terjatve, ki jo je bilo treba ugotoviti.

Komisija je zlorabila pooblastila.

Splošno sodišče se je v ugotovitveni sodbi (T-831/14) (2) izreklo o terjatvi Komisije, ki izvira iz pogodbe o dodelitvi subvencije, ne pa, kot dandanes napačno trdi Splošno sodišče, o neupravičenih stroških v zvezi z obdobjem, ki je bilo zajeto z revizijo.

V izreku sodbe, ki je bila izdana v zvezi z ugotovitveno tožbo (T-831/14), ni omenjene nobene omejitve glede terjatve, obdobja ali stroškov.

Eni obveznosti, in sicer terjatvi v skladu z določili pogodbe o dodelitvi subvencije, ustreza en izvršilni naslov.

Povsem nelogično je, da je Splošno sodišče dokončno določilo terjatev, saj upnik trdi, da vsi zneski še niso bili dokončno izračunani.

Pritožnica trdi, da Komisija od vložitve ugotovitvene tožbe za določitev pogodbene terjatve Unije dalje ne sme izdajati izvršilnih naslovov, ne da bi za podlago vzela sodbo Splošnega sodišča.

Če je predmet ugotovitvene tožbe pogodbena terjatev, ki jo ima Komisija do dolžnika, pristojnost Splošnega sodišča za določitev terjatve izključuje vsakršno pristojnost Komisije, da izda izvršilne naslove, ki nadomeščajo sodbo.

---

(1)  EU:T:2019:453.

(2)  Glej zadevo C-14/18 P.

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/14

---

Pritožba, ki jo je Evropska komisija vložila 27. avgusta 2019 zoper sodbo Splošnega sodišča (drugi razširjeni senat) z dne 18. junija 2019 v zadevi T-624/15, European Food in drugi/Komisija

(Zadeva C-638/19 P)

(2019/C 348/15)

Jezik postopka: angleščina

Stranke

Pritožnica: Evropska komisija (zastopnika: T. Maxian Rusche, agent, P.-J. Loewenthal, agent)

Druge stranke v postopku: European Food SA, Starmill SRL, Multipack SRL, Scandic Distilleries SA, Ioan Micula, Viorel Micula, European Drinks SA, Rieni Drinks SA, Transilvania General Import-Export SRL, West Leasing International SRL, Kraljevina Španija in Madžarska

Predlogi

Pritožnica Sodišču predlaga, naj:

| — | razveljavi sodbo Splošnega sodišča (drugi razširjeni senat) z dne 18. junija 2019 v združenih zadevah T-624/15, T-694/15 in T-704/15, European Food in drugi/Komisija (1); |
| --- | --- |

—

razveljavi sodbo Splošnega sodišča (drugi razširjeni senat) z dne 18. junija 2019 v združenih zadevah T-624/15, T-694/15 in T-704/15, European Food in drugi/Komisija (1);

| — | zavrne prvi del prvega pritožbenega razloga in prvi del drugega pritožbenega razloga v zadevi T-704/15; |
| --- | --- |

—

zavrne prvi del prvega pritožbenega razloga in prvi del drugega pritožbenega razloga v zadevi T-704/15;

| — | zavrne prvi in drugi del drugega pritožbenega razloga v zadevah T-624/15 in T-694/15; |
| --- | --- |

—

zavrne prvi in drugi del drugega pritožbenega razloga v zadevah T-624/15 in T-694/15;

| — | združene zadeve T-624/15, T-694/15 in T-704/15 se vrnejo v razsojanje Splošnemu sodišču, da ponovno obravnava razloge, ki še niso bili preučeni; in |
| --- | --- |

—

združene zadeve T-624/15, T-694/15 in T-704/15 se vrnejo v razsojanje Splošnemu sodišču, da ponovno obravnava razloge, ki še niso bili preučeni; in

| — | pridrži odločitev o plačilu stroškov postopka na prvi in pritožbeni stopnji. |
| --- | --- |

—

pridrži odločitev o plačilu stroškov postopka na prvi in pritožbeni stopnji.

Pritožbeni razlogi in bistvene trditve

Komisija s prvim pritožbenim razlogom trdi, da je Splošno sodišče, s tem ko je odločilo, da Komisija ni bila pristojna za sprejetje izpodbijanega sklepa (2), napačno uporabilo pravo pri razlagi in uporabi člena 108 PDEU in/ali Priloge V, Poglavje 2, k Aktu o pristopu Romunije k Uniji (3) ter napačno pravno opredelilo dejstva.

| — | Komisija prvič, trdi, da je Splošno sodišče napačno odločilo, da je bil z ukrepom, s katerim je Romunija dodelila pomoč I. in V. Micula, vlagateljema, ki sta državljana Švedske, in trem romunskim podjetjem, nad katerimi imata nadzor (v nadaljevanju, skupaj: brata Micula) 22. februarja 2005 ukinjena shema spodbud. Prav z izplačilom nadomestila zaradi ukinitve te sheme, do česar je prišlo po pristopu Romunije k Uniji, je namreč Romunija bratoma Micula dodelila pomoč. |
| --- | --- |

—

Komisija prvič, trdi, da je Splošno sodišče napačno odločilo, da je bil z ukrepom, s katerim je Romunija dodelila pomoč I. in V. Micula, vlagateljema, ki sta državljana Švedske, in trem romunskim podjetjem, nad katerimi imata nadzor (v nadaljevanju, skupaj: brata Micula) 22. februarja 2005 ukinjena shema spodbud. Prav z izplačilom nadomestila zaradi ukinitve te sheme, do česar je prišlo po pristopu Romunije k Uniji, je namreč Romunija bratoma Micula dodelila pomoč.

| — | Komisija podredno trdi, da tudi če je Splošno sodišče pravilno odločilo, da je ukrep dodelitve pomoči ukinitev sheme spodbude s strani Romunije (quod non), je bila Komisija še vedno pristojna za sprejetje izpodbijanega sklepa na podlagi Priloge V, poglavje 2, k Aktu o pristopu Romunije k Uniji. |
| --- | --- |

—

Komisija podredno trdi, da tudi če je Splošno sodišče pravilno odločilo, da je ukrep dodelitve pomoči ukinitev sheme spodbude s strani Romunije (quod non), je bila Komisija še vedno pristojna za sprejetje izpodbijanega sklepa na podlagi Priloge V, poglavje 2, k Aktu o pristopu Romunije k Uniji.

Komisija z drugim pritožbenim razlogom trdi, da je Splošno sodišče, s tem ko je odločilo, da se pravo EU ni uporabilo za dodeljeno nadomestilo, napačno uporabilo pravo pri razlagi in uporabi člena 2 Akta o pristopu Romunije k Uniji in pravil o uporabi prava Evropske unije ratione temporis in/ali napačno razlagalo in napačno uporabilo Evropski sporazum iz leta 1995 (4) ter napačno pravno opredelilo dejstva.

| — | prvič, Komisija trdi, da je Splošno sodišče napačno odločilo, da se pravo EU ni uporabilo za dodeljeno nadomestilo na podlagi tega, da so vsi dogodki, zaradi katerih je bilo dodeljeno nadomestilo, nastali pred pristopom. Dodelitev nadomestila pa v resnici pomeni bodoči učinek na položaj, ki je nastal pred pristopom v smislu pravil o uporabi prava EU ratione temporis. |
| --- | --- |

—

prvič, Komisija trdi, da je Splošno sodišče napačno odločilo, da se pravo EU ni uporabilo za dodeljeno nadomestilo na podlagi tega, da so vsi dogodki, zaradi katerih je bilo dodeljeno nadomestilo, nastali pred pristopom. Dodelitev nadomestila pa v resnici pomeni bodoči učinek na položaj, ki je nastal pred pristopom v smislu pravil o uporabi prava EU ratione temporis.

| — | podredno Komisija trdi, da tudi če je Splošno sodišče pravilno odločilo, da dodelitev nadomestila ni ustvarila bodočih učinkov na položaj, ki je nastal pred pristopom (quod non), se za dodeljeno nadomestilo vseeno uporablja pravo EU, ker se je Evropski sporazum iz leta 1995, ki je del prava EU, uporabljal za vse dogodke, zaradi katerih je bilo dodeljeno to nadomestilo, kar se je zgodilo pred pristopom. |
| --- | --- |

—

podredno Komisija trdi, da tudi če je Splošno sodišče pravilno odločilo, da dodelitev nadomestila ni ustvarila bodočih učinkov na položaj, ki je nastal pred pristopom (quod non), se za dodeljeno nadomestilo vseeno uporablja pravo EU, ker se je Evropski sporazum iz leta 1995, ki je del prava EU, uporabljal za vse dogodke, zaradi katerih je bilo dodeljeno to nadomestilo, kar se je zgodilo pred pristopom.

Komisija s tretjim pritožbenim razlogom trdi, da je Splošno sodišče s tem ko je odločilo, da je bila z izpodbijanim sklepom dodelitev nadomestila s strani arbitražnega sodišča napačno opredeljena kot prednost, napačno uporabilo pravo pri razlagi člena 107(1) PDEU in ni uporabilo člena 64(1)(iii) Evropskega sporazuma iz leta 1995.

| — | prvič, Splošno sodišče je napačno odločilo, da Komisija ni bila pristojna za sprejetje izpodbijanega sklepa in da se pravo EU ni uporabilo za dodeljeno nadomestilo. |
| --- | --- |

—

prvič, Splošno sodišče je napačno odločilo, da Komisija ni bila pristojna za sprejetje izpodbijanega sklepa in da se pravo EU ni uporabilo za dodeljeno nadomestilo.

| — | drugič, Splošno sodišče ni obravnavalo vseh trditev, ki so bile navedene v izpodbijanem sklepu, s katerim je bilo ugotovljeno, da je Romunija dala prednost bratom Micula. Trditve, ki niso bile obravnavane, same po sebi zadostujejo za ugotovitev obstoja prednosti. |
| --- | --- |

—

drugič, Splošno sodišče ni obravnavalo vseh trditev, ki so bile navedene v izpodbijanem sklepu, s katerim je bilo ugotovljeno, da je Romunija dala prednost bratom Micula. Trditve, ki niso bile obravnavane, same po sebi zadostujejo za ugotovitev obstoja prednosti.

---

(1)  EU:T:2019:423

(2)  Sklep Komisije (EU) 2015/1470 z dne 30. marca 2015 o državni pomoči SA.38517 (2014/C) (ex 2014/NN) Romunije – Arbitražna odločba o zadevi Micula proti Romuniji z dne 11. decembra 2013 (UL 2015, L 232, str. 43).

(3)  Akt o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL 2005, L 157, str. 203)

(4)  Evropski sporazum o pridružitvi med Evropskimi gospodarskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Romunijo na drugi strani (UL 1994, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 59, str. 3)

---

Splošno sodišče

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/16

---

Tožba, vložena 10. julija 2019 – ZU/ESZD

(Zadeva T-499/19)

(2019/C 348/16)

Jezik postopka: angleščina

Stranki

Tožeča stranka: ZU (zastopnik: C. Bernard-Glanz, odvetnik)

Tožena stranka: Evropska služba za zunanje delovanje

Predloga

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | sklepa ESZD z dne 31. avgusta 2019 in 10. januarja 2019 o izvajanju obvestila zdravstvene službe z dne 30. avgusta 2018, z zmanjšanjem bolniškega staleža, razglasi za nična; |
| --- | --- |

—

sklepa ESZD z dne 31. avgusta 2019 in 10. januarja 2019 o izvajanju obvestila zdravstvene službe z dne 30. avgusta 2018, z zmanjšanjem bolniškega staleža, razglasi za nična;

| — | toženi stranki naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

—

toženi stranki naloži plačilo stroškov.

Tožbeni razlogi in bistvene trditve

Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja tri tožbene razloge.

| 1. | Prvi tožbeni razlog: kršitev načela dobrega upravljanja in dolžnosti skrbnega ravnanja zaradi pretirane ocene stroškov, ki vodi do neupravičenega pripisovanja odgovornosti tožeči stranki za neprihod na zdravstveni pregled v Bruslju. |
| --- | --- |

1.

Prvi tožbeni razlog: kršitev načela dobrega upravljanja in dolžnosti skrbnega ravnanja zaradi pretirane ocene stroškov, ki vodi do neupravičenega pripisovanja odgovornosti tožeči stranki za neprihod na zdravstveni pregled v Bruslju.

| 2. | Drugi tožbeni razlog: zloraba pooblastil z namigovanjem naklepnega škodovanja tožeči stranki zaradi osebne pristranskosti. |
| --- | --- |

2.

Drugi tožbeni razlog: zloraba pooblastil z namigovanjem naklepnega škodovanja tožeči stranki zaradi osebne pristranskosti.

| 3. | Tretji tožbeni razlog: očitna napaka pri presoji v zvezi z vprašanjem, ali se je pravni položaj tožeče stranke spremenil, ter neizvedba temeljite preučitve zakaj je bila odgovornost za neprihod na zdravstveni pregled pripisana tožeči stranki. |
| --- | --- |

3.

Tretji tožbeni razlog: očitna napaka pri presoji v zvezi z vprašanjem, ali se je pravni položaj tožeče stranke spremenil, ter neizvedba temeljite preučitve zakaj je bila odgovornost za neprihod na zdravstveni pregled pripisana tožeči stranki.

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/17

---

Tožba, vložena 17. avgusta 2019 – Scandlines Danmark and Scandlines Deutschland/Komisija

(Zadeva T-566/19)

(2019/C 348/17)

Jezik postopka: angleščina

Stranki

Tožeči stranki: Scandlines Danmark ApS (Kopenhagen, Danska), Scandlines Deutschland GmbH (Hamburg, Nemčija) (zastopnica: L. Sandberg-Mørch, odvetnica)

Tožena stranka: Evropska komisija

Predloga

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | Sklep Evropske komisije z dne 22. julija 2019, s katerim je bila delno zavrnjena prošnja tožečih strank, da se rok za predložitev pripomb v okviru formalnega postopka preiskave v zadevi SA. 39078 (2019/C) (ex 2014/N) – Financiranje projekta fiksne povezave pasu Fehmarn podaljša do 5. septembra 2019 ali vsaj do konca meseca avgusta 2019, razglasi za ničen; |
| --- | --- |

—

Sklep Evropske komisije z dne 22. julija 2019, s katerim je bila delno zavrnjena prošnja tožečih strank, da se rok za predložitev pripomb v okviru formalnega postopka preiskave v zadevi SA. 39078 (2019/C) (ex 2014/N) – Financiranje projekta fiksne povezave pasu Fehmarn podaljša do 5. septembra 2019 ali vsaj do konca meseca avgusta 2019, razglasi za ničen;

| — | Komisiji naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

—

Komisiji naloži plačilo stroškov.

Tožbeni razlogi in bistvene trditve

Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja dva tožbena razloga.

| 1. | Prvi tožbeni razlog: Komisija je kršila obveznost obrazložitve odločitve, da ne odobri podaljšanja zadevnega roka do 5. septembra 2019 ali 31. avgusta 2019, ker izpodbijani sklep ne vsebuje nobenega razloga za utemeljitev te zavrnitve oziroma vsekakor obrazložitev ni zadostna. |
| --- | --- |

1.

Prvi tožbeni razlog: Komisija je kršila obveznost obrazložitve odločitve, da ne odobri podaljšanja zadevnega roka do 5. septembra 2019 ali 31. avgusta 2019, ker izpodbijani sklep ne vsebuje nobenega razloga za utemeljitev te zavrnitve oziroma vsekakor obrazložitev ni zadostna.

| 2. | Drugi tožbeni razlog: Komisija je kršila člen 6(1) postopkovne uredbe (1) in s tem tudi pravico tožečih strank kot zainteresiranih strank, da učinkovito sodelujeta v formalnem postopku preiskave v zvezi z državno pomočjo SA.39078, saj je bila njuna zahteva ustrezno obrazložena, utemeljena in sorazmerna. |
| --- | --- |

2.

Drugi tožbeni razlog: Komisija je kršila člen 6(1) postopkovne uredbe (1) in s tem tudi pravico tožečih strank kot zainteresiranih strank, da učinkovito sodelujeta v formalnem postopku preiskave v zvezi z državno pomočjo SA.39078, saj je bila njuna zahteva ustrezno obrazložena, utemeljena in sorazmerna.

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 2015, str. 9).

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/17

---

Tožba, vložena 23. avgusta 2019 – Victoria's Secret Stores Brand Management/EUIPO – Lacoste (LOVE PINK)

(Zadeva T-582/19)

(2019/C 348/18)

Jezik, v katerem je bila tožba vložena: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: Victoria's Secret Stores Brand Management, Inc. (Reynoldsburg, Ohio, Združene države) (zastopnik: J. Dickerson, Solicitor)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Druga stranka pred odborom za pritožbe: Lacoste SA (Pariz, Francija)

Podatki o postopku pred EUIPO

Prijavitelj sporne znamke: tožeča stranka pred Splošnim sodiščem

Zadevna sporna znamka: prijava besedne znamke Evropske unije LOVE PINK –Prijava št. 11 853 389

Postopek pred EUIPO: postopek z ugovorom

Izpodbijana odločba: odločba prvega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 27. maja 2019 v zadevi R 1078/2018-1

Tožbeni predlogi

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | izpodbijano odločbo delno razveljavi, in sicer v delu, v katerem se nanaša na razlog za ugovor na podlagi člena 8(1)(b) Uredbe o blagovni znamki Evropske unije; |
| --- | --- |

—

izpodbijano odločbo delno razveljavi, in sicer v delu, v katerem se nanaša na razlog za ugovor na podlagi člena 8(1)(b) Uredbe o blagovni znamki Evropske unije;

| — | odobri registracijo prijave znamke Evropske unije št. 11 853 389; |
| --- | --- |

—

odobri registracijo prijave znamke Evropske unije št. 11 853 389;

| — | toženi stranki naloži plačilo stroškov. |
| --- | --- |

—

toženi stranki naloži plačilo stroškov.

Navajani tožbeni razlog

| — | Kršitev člena 8(1)(b) Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

—

Kršitev člena 8(1)(b) Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta.

---

| 14.10.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/18

---

Tožba, vložena 23. avgusta 2019 – Electrolux Home Products/EUIPO – D. Consult (FRIGIDAIRE)

(Zadeva T-583/19)

(2019/C 348/19)

Jezik, v katerem je bila tožba vložena: angleščina

Stranke

Tožeča stranka: Electrolux Home Products, Inc. (Charlotte, Severna Karolina, Združene države) (zastopnik: P. Brownlow, Solicitor)

Tožena stranka: Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Druga stranka pred odborom za pritožbe: D. Consult (Wattignies, Francija)

Podatki o postopku pred EUIPO

Imetnik sporne znamke: tožeča stranka pred Splošnim sodiščem

Zadevna sporna znamka: European Union word mark FRIGIDAIRE - European Union trade mark registration No 71 241

Postopek pred EUIPO: postopek za ugotovitev ničnosti

Izpodbijana odločba: odločba petega odbora za pritožbe pri EUIPO z dne 17. junija 2019 v zadevi R 166/2018-5

Tožbeni predlogi

Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:

| — | razveljavi izpodbijano odločbo; |
| --- | --- |

—

razveljavi izpodbijano odločbo;

| — | razveljavi odločbo oddelka za izbris z dne 23. novembra 2017 v zadevi za izbris št. 11921 C, ki se je nanašala na Znamko Evropske unije za sušilne stroje, pralne stroje, pomivalne stroje in kuhalnike; |
| --- | --- |

—

razveljavi odločbo oddelka za izbris z dne 23. novembra 2017 v zadevi za izbris št. 11921 C, ki se je nanašala na Znamko Evropske unije za sušilne stroje, pralne stroje, pomivalne stroje in kuhalnike;

| — | odloči, da znamka Evropske unije ostane registrirana za sušilne stroje, pralne stroje, pomivalne stroje in kuhalnike; |
| --- | --- |

—

odloči, da znamka Evropske unije ostane registrirana za sušilne stroje, pralne stroje, pomivalne stroje in kuhalnike;

| — | toženi stranki naloži plačilo svojih stroškov in stroškov tožeče stranke. |
| --- | --- |

—

toženi stranki naloži plačilo svojih stroškov in stroškov tožeče stranke.

Navajani tožbeni razlogi

| — | odbor za pritožbe je napačno uporabil pravo s tem, da je ugotovil, da uporaba znamke Evropske Unije, kot je dokazana s prodajo sušilnih strojev, pralnih strojev, pomivalnih strojev in kuhalnikov, ki jih je tožeča stranka prodajala vojaškim bazam ZDA v Nemčiji in Belgiji, ne pomeni uporabe znamke Evropske unije za namene člena 58 Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

—

odbor za pritožbe je napačno uporabil pravo s tem, da je ugotovil, da uporaba znamke Evropske Unije, kot je dokazana s prodajo sušilnih strojev, pralnih strojev, pomivalnih strojev in kuhalnikov, ki jih je tožeča stranka prodajala vojaškim bazam ZDA v Nemčiji in Belgiji, ne pomeni uporabe znamke Evropske unije za namene člena 58 Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta;

| — | odbor za pritožbe je napačno uporabil člen 58 Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta s tem, da pri presoji skupne uporabe znamke Evropske unije za sušilne stroje, pralne stroje, pomivalne stroje in kuhalnike s strani tožeče stranke ni upošteval njenih dokazov uporabe v okviru prodaje družbi Johann Fouquet GmbH; |
| --- | --- |

—

odbor za pritožbe je napačno uporabil člen 58 Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta s tem, da pri presoji skupne uporabe znamke Evropske unije za sušilne stroje, pralne stroje, pomivalne stroje in kuhalnike s strani tožeče stranke ni upošteval njenih dokazov uporabe v okviru prodaje družbi Johann Fouquet GmbH;

| — | odbor za pritožbe je napačno uporabil člen 58 Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta s tem, da pri presoji skupne uporabe znamke Evropske unije za sušilne stroje, pralne stroje, pomivalne stroje in kuhalnike s strani tožeče stranke ni upošteval njenih dokazov uporabe v okviru družbenih omrežij. |
| --- | --- |

—

odbor za pritožbe je napačno uporabil člen 58 Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta s tem, da pri presoji skupne uporabe znamke Evropske unije za sušilne stroje, pralne stroje, pomivalne stroje in kuhalnike s strani tožeče stranke ni upošteval njenih dokazov uporabe v okviru družbenih omrežij.

---