# Den Europæiske Unions C 344/2019

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 344 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 62. årgang11. oktober 2019 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 344

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

62. årgang11. oktober 2019

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 344/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9522 — Brookfield/ENGIE/TAG Pipelines Sur) (
  1
  ) | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2019/C 344/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9522 — Brookfield/ENGIE/TAG Pipelines Sur) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 344/02 | Euroens vekselkurs — 10. oktober 2019 | 2 |
| | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici |
| 2019/C 344/03 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse af 30. juli 2019 om udnævnelse af den databeskyttelsesansvarlige for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB/2019/17) | 3 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2019/C 344/02

Euroens vekselkurs — 10. oktober 2019

2

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici

2019/C 344/03

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse af 30. juli 2019 om udnævnelse af den databeskyttelsesansvarlige for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB/2019/17)

3

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 344/04 | Indkaldelse af forslag Tilskud til informationsforanstaltninger vedrørende EU's samhørighedspolitik | 5 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 344/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9451 — Mall Group/Československá obchodní banka/MallPay) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 9 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 344/06 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 11 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2019/C 344/04

Indkaldelse af forslag Tilskud til informationsforanstaltninger vedrørende EU's samhørighedspolitik

5

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2019/C 344/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9451 — Mall Group/Československá obchodní banka/MallPay) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

9

ANDET

Europa-Kommissionen

2019/C 344/06

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 11.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 344/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9522 — Brookfield/ENGIE/TAG Pipelines Sur)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 344/01)

Den 2. oktober 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9522. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9522. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 11.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 344/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 344/2

---

Euroens vekselkurs (1)

10. oktober 2019

(2019/C 344/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1030 |
| JPY | japanske yen | 118,52 |
| DKK | danske kroner | 7,4684 |
| GBP | pund sterling | 0,90155 |
| SEK | svenske kroner | 10,8415 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0948 |
| ISK | islandske kroner | 138,50 |
| NOK | norske kroner | 10,0535 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,893 |
| HUF | ungarske forint | 333,51 |
| PLN | polske zloty | 4,3183 |
| RON | rumænske leu | 4,7523 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,4936 |
| AUD | australske dollar | 1,6307 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4678 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6522 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7422 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5187 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 315,87 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,6898 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8567 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4280 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 609,10 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6205 |
| PHP | filippinske pesos | 56,970 |
| RUB | russiske rubler | 71,2901 |
| THB | thailandske bath | 33,537 |
| BRL | brasilianske real | 4,5186 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,5223 |
| INR | indiske rupee | 78,3555 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1030

JPY

japanske yen

118,52

DKK

danske kroner

7,4684

GBP

pund sterling

0,90155

SEK

svenske kroner

10,8415

CHF

schweiziske franc

1,0948

ISK

islandske kroner

138,50

NOK

norske kroner

10,0535

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,893

HUF

ungarske forint

333,51

PLN

polske zloty

4,3183

RON

rumænske leu

4,7523

TRY

tyrkiske lira

6,4936

AUD

australske dollar

1,6307

CAD

canadiske dollar

1,4678

HKD

hongkongske dollar

8,6522

NZD

newzealandske dollar

1,7422

SGD

singaporeanske dollar

1,5187

KRW

sydkoreanske won

1 315,87

ZAR

sydafrikanske rand

16,6898

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8567

HRK

kroatiske kuna

7,4280

IDR

indonesiske rupiah

15 609,10

MYR

malaysiske ringgit

4,6205

PHP

filippinske pesos

56,970

RUB

russiske rubler

71,2901

THB

thailandske bath

33,537

BRL

brasilianske real

4,5186

MXN

mexicanske pesos

21,5223

INR

indiske rupee

78,3555

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici

| 11.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 344/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 344/3

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS AFGØRELSE

af 30. juli 2019

om udnævnelse af den databeskyttelsesansvarlige for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB/2019/17)

(2019/C 344/03)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1).

Under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (2), særlig artikel 43,

under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2012/1 af 13. juli 2012 om gennemførelsesbestemmelser om databeskyttelse i Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici, særlig artikel 3 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 31. august 2018 vedtog Det Almindelige Råd for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2018/6 (4), i henhold til hvilken Barbara Eggl blev udnævnt som databeskyttelsesansvarlig (Data Protection Officer, DPO) for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) for en anden embedsperiode indtil 14. maj 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 31. august 2018 vedtog Det Almindelige Råd for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2018/6 (4), i henhold til hvilken Barbara Eggl blev udnævnt som databeskyttelsesansvarlig (Data Protection Officer, DPO) for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) for en anden embedsperiode indtil 14. maj 2020.

| (2) | Efter anmodning fra Barbara Eggl ophører hendes anden embedsperiode 31. juli 2019. Udnævnelsen af hendes efterfølger som databeskyttelsesansvarlig for ESRB fra den 1. august 2019 er derfor nødvendig. |
| --- | --- |

(2)

Efter anmodning fra Barbara Eggl ophører hendes anden embedsperiode 31. juli 2019. Udnævnelsen af hendes efterfølger som databeskyttelsesansvarlig for ESRB fra den 1. august 2019 er derfor nødvendig.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 43, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725 er Den Europæiske Centralbanks (ECB) databeskyttelsesansvarlige i øjeblikket også databeskyttelsesansvarlig for ESRB. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 43, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1725 er Den Europæiske Centralbanks (ECB) databeskyttelsesansvarlige i øjeblikket også databeskyttelsesansvarlig for ESRB.

| (4) | Den 19. marts 2019 udnævnte ECB’s direktion Evanthia Chatziliasi til at efterfølge Barbara Eggl som databeskyttelsesansvarlig for ECB for en periode på fem år fra 1. august 2019 — |
| --- | --- |

(4)

Den 19. marts 2019 udnævnte ECB’s direktion Evanthia Chatziliasi til at efterfølge Barbara Eggl som databeskyttelsesansvarlig for ECB for en periode på fem år fra 1. august 2019 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Udnævnelse af den databeskyttelsesansvarlige for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici

Evanthia Chatziliasi udnævnes som databeskyttelsesansvarlig (Data Protection Officer, DPO) for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici med virkning fra 1. august 2019 til 31. juli 2024 i sin egenskab af medarbejder ved og databeskyttelsesansvarlig for Den Europæiske Centralbank.

Artikel 2

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft den 31. juli 2019.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 30. juli 2019.

Leder af ESRB's sekretariat

Francesco MAZZAFERRO

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

2

(3)  EUT C 286 af 22.9.2012, s. 16.

3

(4)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2018/6 af 31. august 2018 om udnævnelse af den databeskyttelsesansvarlige for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (EUT C 347 af 28.9.2018, s. 3).

4

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 11.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 344/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 344/5

---

Indkaldelse af forslag

»Tilskud til informationsforanstaltninger vedrørende EU's samhørighedspolitik«

(2019/C 344/04)

1.   MÅL OG TEMAER

Indkaldelsen vedrører forslag til informationsforanstaltninger som omhandlet i artikel 58, litra f), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (1), der skal finansieres via bevillinger på 2019-budgettet, som meddelt i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2018) 8730 af 19. december 2018 (2).

Med denne indkaldelse af forslag ønsker Europa-Kommissionen at udvælge potentielle støttemodtagere til gennemførelsen af en række informationsforanstaltninger (3), der er medfinansieret af EU. Hovedformålet er at støtte udarbejdelsen og udbredelsen af information og indhold i tilknytning til EU's samhørighedspolitik (4), samtidig med at de involverede aktørers fuldstændige redaktionelle uafhængighed respekteres.

Der er planlagt to centrale aktioner:

| | Aktion 1 — Støtte til mediers og andre støtteberettigede enheders udarbejdelse og udbredelse af information og indhold i tilknytning til EU's samhørighedspolitik (jf. »Hvem kan ansøge om støtte?«) |
| --- | --- |

Aktion 1 — Støtte til mediers og andre støtteberettigede enheders udarbejdelse og udbredelse af information og indhold i tilknytning til EU's samhørighedspolitik (jf. »Hvem kan ansøge om støtte?«)

| | Aktion 2 — Universiteters og andre uddannelsesinstitutioners fremme af EU's samhørighedspolitik |
| --- | --- |

Aktion 2 — Universiteters og andre uddannelsesinstitutioners fremme af EU's samhørighedspolitik

Ansøgere kan kun indgive én ansøgning om én aktion i forbindelse med denne indkaldelse af forslag.

Specifikke mål for denne indkaldelse af forslag:

| — | fremme og udvikling af bedre forståelse af samhørighedspolitikkens rolle i forbindelse med støtte til alle EU's regioner |
| --- | --- |

—

fremme og udvikling af bedre forståelse af samhørighedspolitikkens rolle i forbindelse med støtte til alle EU's regioner

| — | øget kendskab til projekter finansieret af EU — navnlig gennem samhørighedspolitikken — og til projekternes indvirkning på menneskers liv |
| --- | --- |

—

øget kendskab til projekter finansieret af EU — navnlig gennem samhørighedspolitikken — og til projekternes indvirkning på menneskers liv

| — | formidling af information og opfordring til en åben dialog om samhørighedspolitikken og dens resultater samt dens rolle i forbindelse med indfrielse af EU's politiske prioriteter og fremtid |
| --- | --- |

—

formidling af information og opfordring til en åben dialog om samhørighedspolitikken og dens resultater samt dens rolle i forbindelse med indfrielse af EU's politiske prioriteter og fremtid

| — | tilskyndelse til aktivt medborgerskab i sager vedrørende samhørighedspolitikken samt fremme af borgernes deltagelse i fastsættelse af fremtidige prioriteter for denne politik. |
| --- | --- |

—

tilskyndelse til aktivt medborgerskab i sager vedrørende samhørighedspolitikken samt fremme af borgernes deltagelse i fastsættelse af fremtidige prioriteter for denne politik.

Forslagene skal illustrere og vurdere samhørighedspolitikkens rolle i forbindelse med sikring af Europa-Kommissionens politiske prioriteter og håndtering af nuværende og fremtidige udfordringer for EU, medlemsstaterne, regionerne samt lokale aktører. Mere specifikt bør forslagene vedrøre samhørighedspolitikkens bidrag til følgende områder:

| — | fremme af beskæftigelse, vækst og investeringer på regionalt og nationalt plan samt forbedring af borgernes livskvalitet |
| --- | --- |

—

fremme af beskæftigelse, vækst og investeringer på regionalt og nationalt plan samt forbedring af borgernes livskvalitet

| — | støtte til opfyldelse af EU's og medlemsstaternes vigtigste prioriteter — som ud over jobskabelse og vækst bl.a. omfatter håndtering af klimaændringer, beskyttelse af miljøet samt styrkelse af forskning og innovation |
| --- | --- |

—

støtte til opfyldelse af EU's og medlemsstaternes vigtigste prioriteter — som ud over jobskabelse og vækst bl.a. omfatter håndtering af klimaændringer, beskyttelse af miljøet samt styrkelse af forskning og innovation

| — | fremme af økonomisk, social og territorial samhørighed i EU og samt reducering af forskelle mellem og inden for EU-lande og -regioner |
| --- | --- |

—

fremme af økonomisk, social og territorial samhørighed i EU og samt reducering af forskelle mellem og inden for EU-lande og -regioner

| — | støtte til regionerne til at udnytte mulighederne ved globalisering ved at finde deres niche i verdensøkonomien |
| --- | --- |

—

støtte til regionerne til at udnytte mulighederne ved globalisering ved at finde deres niche i verdensøkonomien

| — | styrkelse af det europæiske projekt, da samhørighedspolitikken direkte kommer EU-borgerne til gode. |
| --- | --- |

—

styrkelse af det europæiske projekt, da samhørighedspolitikken direkte kommer EU-borgerne til gode.

2.   HVEM KAN ANSØGE OM STØTTE?

| Aktion 1:
  Ansøgerne (hoved- og medansøgere samt eventuelle tilknyttede enheder) skal være juridiske enheder, der er oprettet og registreret i en EU-medlemsstat. Eksempler på støtteberettigede ansøgere (5):






  — | medievirksomheder/nyhedsbureauer (fjernsyn, radio, den skrevne presse, online-medier, nye medier eller en kombination af forskellige medier) |
| --- | --- |

Aktion 1:

Ansøgerne (hoved- og medansøgere samt eventuelle tilknyttede enheder) skal være juridiske enheder, der er oprettet og registreret i en EU-medlemsstat. Eksempler på støtteberettigede ansøgere (5):

—

medievirksomheder/nyhedsbureauer (fjernsyn, radio, den skrevne presse, online-medier, nye medier eller en kombination af forskellige medier)

| — | nonprofitorganisationer |
| --- | --- |

—

nonprofitorganisationer

| — | universiteter og uddannelsesinstitutioner |
| --- | --- |

—

universiteter og uddannelsesinstitutioner

| — | forskningscentre og tænketanke |
| --- | --- |

—

forskningscentre og tænketanke

| — | sammenslutninger af europæisk interesse |
| --- | --- |

—

sammenslutninger af europæisk interesse

| — | private enheder |
| --- | --- |

—

private enheder

| — | offentlige myndigheder (6) (nationale, regionale og lokale), med undtagelse af myndigheder, der er ansvarlige for at forvalte samhørighedspolitikken i henhold til artikel 123 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013. |
| --- | --- |

—

offentlige myndigheder (6) (nationale, regionale og lokale), med undtagelse af myndigheder, der er ansvarlige for at forvalte samhørighedspolitikken i henhold til artikel 123 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013.

| Aktion 2:
  Ansøgerne (hoved- og medansøgere samt eventuelle tilknyttede enheder) skal være juridiske enheder, der er oprettet og registreret i en EU-medlemsstat. Kun universiteter og uddannelsesinstitutioner kan komme i betragtning til aktion 2. |
| --- |

Aktion 2:

Ansøgerne (hoved- og medansøgere samt eventuelle tilknyttede enheder) skal være juridiske enheder, der er oprettet og registreret i en EU-medlemsstat. Kun universiteter og uddannelsesinstitutioner kan komme i betragtning til aktion 2.

Fysiske personer samt enheder, der udelukkende er etableret med henblik på gennemførelse af projekter inden for rammerne af denne forslagsindkaldelse, kan ikke godkendes som ansøgere (hverken for aktion 1 eller aktion 2).

For ansøgere fra Det Forenede Kongerige: Kriterierne for at kunne ansøge om støtte skal overholdes i hele tilskudsperioden. Hvis Det Forenede Kongerige forlader EU i løbet af tilskudsperioden uden at indgå en aftale med EU, der sikrer, at ansøgere fra det Forenede Kongerige også fremover kan ansøge om støtte, vil De ikke længere modtage EU-støtte (ej heller ved fortsat deltagelse, hvor det er muligt), eller De må forlade projektet i henhold til artikel II.17 i tilskudsaftalen.

Ansøgere, der har deltaget i den indkaldelse, som Europa-Kommissionen iværksatte i 2017 og i 2018 er støtteberettigede uanset resultatet af deres tidligere ansøgning.

3.   UDELUKKELSES- OG UDVÆLGELSESKRITERIER

Ansøgeren (hoved- og medansøgerne) og tilknyttede enheder skal underskrive en erklæring på tro og love om, at de ikke befinder sig i en af de situationer, der er omhandlet i artikel 136, stk. 1, og 141 i finansforordningen (7) (om udelukkelse fra proceduren).

Ansøgeren (hoved- og medansøgerne) skal råde over de faglige kompetencer såvel som de passende kvalifikationer, der er nødvendige, for at fuldføre den foreslåede foranstaltning samt råde over stabile finansieringskilder, som er tilstrækkelige til, at vedkommende kan opretholde sin aktivitet i hele den periode, hvor projektet gennemføres, eller i hele det regnskabsår, hvortil der ydes tilskud, og til, at vedkommende kan deltage i finansieringen heraf.

4.   TILDELINGSKRITERIER

Ansøgningerne vil blive bedømt efter følgende kriterier:

| | Kriterier | Elementer, der skal tages i betragtning | Pointvægt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Foranstaltningens relevans og bidrag til målene for forslagsindkaldelsen | — | Relevans af forslagets formål i forhold til indkaldelsens mål og prioriterede områder |

Kriterier

Elementer, der skal tages i betragtning

Pointvægt

1.

Foranstaltningens relevans og bidrag til målene for forslagsindkaldelsen

—

Relevans af forslagets formål i forhold til indkaldelsens mål og prioriterede områder

| — | Relevans af de anvendte typer af informationsaktioner i forhold til regionen/regionerne |
| --- | --- |

—

Relevans af de anvendte typer af informationsaktioner i forhold til regionen/regionerne

| — | Merværdi for eksisterende initiativer i de europæiske regioner |
| --- | --- |

—

Merværdi for eksisterende initiativer i de europæiske regioner

| — | Projektets innovative karakter med hensyn til kommunikationslandskabets udvikling |
| --- | --- |

—

Projektets innovative karakter med hensyn til kommunikationslandskabets udvikling

30 point (minimumstærskel 50 %)

2.

Foranstaltningens rækkevidde og måleffektivitet

| — | Specifikke, målbare, opnåelige og relevante mål med hensyn til rækkevidde og formidling |
| --- | --- |

—

Specifikke, målbare, opnåelige og relevante mål med hensyn til rækkevidde og formidling

| — | Kommunikationsplanens (herunder f.eks. sendeplan, distributionskanal(er) og antal garanterede kontakter baseret på tidligere resultater) evne til at nå flest mulige mennesker i målgruppen på lokalt, regionalt, tværregionalt og nationalt plan (multiplikatoreffekt), f.eks. gennem samarbejde mellem ansøgerne og netværk og/eller regionale aktører/medier |
| --- | --- |

—

Kommunikationsplanens (herunder f.eks. sendeplan, distributionskanal(er) og antal garanterede kontakter baseret på tidligere resultater) evne til at nå flest mulige mennesker i målgruppen på lokalt, regionalt, tværregionalt og nationalt plan (multiplikatoreffekt), f.eks. gennem samarbejde mellem ansøgerne og netværk og/eller regionale aktører/medier

| — | Måleffektiviteten af de foreslåede metoder til opnåelse af målene i denne indkaldelse, herunder metoder til indholdsproduktion, mekanismer til sikring af redaktionel uafhængighed og metoder til udvikling af tekniske løsninger |
| --- | --- |

—

Måleffektiviteten af de foreslåede metoder til opnåelse af målene i denne indkaldelse, herunder metoder til indholdsproduktion, mekanismer til sikring af redaktionel uafhængighed og metoder til udvikling af tekniske løsninger

| — | Planlagte PR-aktioner for aktiviteterne og metoderne til offentliggørelse af resultaterne |
| --- | --- |

—

Planlagte PR-aktioner for aktiviteterne og metoderne til offentliggørelse af resultaterne

| — | Foranstaltninger til overvågning af udviklingen |
| --- | --- |

—

Foranstaltninger til overvågning af udviklingen

| — | Metoder til efterfølgende evaluering |
| --- | --- |

—

Metoder til efterfølgende evaluering

| — | Muligheder for fortsættelse af projektet ud over den periode med EU-støtte, der er ansøgt om |
| --- | --- |

—

Muligheder for fortsættelse af projektet ud over den periode med EU-støtte, der er ansøgt om

40 point (minimumstærskel 50 %)

3.

Foranstaltningens omkostningseffektivitet

| — | Omkostningseffektivitet for så vidt angår de foreslåede ressourcer under hensyntagen til omkostninger samt forventede resultater |
| --- | --- |

—

Omkostningseffektivitet for så vidt angår de foreslåede ressourcer under hensyntagen til omkostninger samt forventede resultater

20 point (minimumstærskel 50 %)

4.

Projektteamets organisation og projektstyringens kvalitet

| — | Kvaliteten af de foreslåede koordineringsmekanismer, kvalitetskontrolsystemer og ordninger til risikostyring |
| --- | --- |

—

Kvaliteten af de foreslåede koordineringsmekanismer, kvalitetskontrolsystemer og ordninger til risikostyring

| — | Kvaliteten af tildelingen af opgaver med henblik på gennemførelse af aktiviteter i forbindelse med den foreslåede foranstaltning |
| --- | --- |

—

Kvaliteten af tildelingen af opgaver med henblik på gennemførelse af aktiviteter i forbindelse med den foreslåede foranstaltning

10 point (minimumstærskel 50 %)

Der kan tildeles op til 100 points for forslagets kvalitet. Det samlede antal point skal mindst være 60 point ud af 100, og for hvert kriterium er der en minimumstærskel på 50 %. Kun forslag, der opfylder alle ovennævnte kvalitetstærskler, vil blive opført på prioriteringslisten. Selv om tærsklen nås, betyder det ikke automatisk, at tilskuddet ydes.

5.   BUDGET OG PROJEKTETS VARIGHED

Det samlede budget, der er øremærket til medfinansiering af informationsforanstaltningerne under denne indkaldelse, anslås til 4 800 000 EUR (4 000 000 EUR for aktion 1 og 800 000 EUR for aktion 2).

Tilskudsbeløbet vil være på mellem 70 000 EUR og 300 000 EUR. EU-tilskuddet består af en godtgørelse på op til 80 % af de faktiske støtteberettigede udgifter forbundet med aktionen. Ansøgerne skal garantere medfinansieringen af det resterende beløb, som skal dækkes af egne midler.

Kommissionen forbeholder sig ret til ikke at fordele alle de disponible midler.

Projekterne må maksimalt vare 12 måneder.

6.   TIDSPLAN OG ANSØGNINGSFRIST

| Etaper | Dato og tidspunkt |
| --- | --- |
| Frist for indgivelse af ansøgninger | 10. december 2019 |
| Evalueringsperiode (forventet) | Januar til marts 2020 |
| Informering af ansøgere (forventet) | April 2020 |
| Undertegnelse af tilskudsaftaler (forventet) | Maj 2020 til juli 2020 |

Etaper

Dato og tidspunkt

Frist for indgivelse af ansøgninger

10. december 2019

Evalueringsperiode (forventet)

Januar til marts 2020

Informering af ansøgere (forventet)

April 2020

Undertegnelse af tilskudsaftaler (forventet)

Maj 2020 til juli 2020

7.   YDERLIGERE OPLYSNINGER

Ansøgningsformularerne samt yderligere oplysninger om indkaldelsen af forslag findes i ansøgningsvejledningen på http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/funding-opportunities/calls-for-proposal/

Ansøgningerne skal overholde kravene i ovennævnte ansøgningsvejledning.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(2)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/tender/pdf/official/2019_financing_decision_ta.pdf

(3)  I forbindelse med denne forslagsindkaldelse forstås ved en »informationsforanstaltning« en selvstændig og sammenhængende oplysningsaktivitet i tilknytning til EU's samhørighedspolitik.

(4)  Med denne indkaldelse af forslag yder Europa-Kommissionen tilskud til informationsforanstaltninger vedrørende EU's samhørighedspolitik, der hovedsageligt gennemføres gennem tre fonde: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond (ESF). I denne henseende er et projekt, der behandler indvirkninger af en af disse tre fondes anvendelsesområder i en region, støtteberettiget.

(5)  Ikkeudtømmende liste.

(6)  Offentligretlige organer eller privatretlige organer, der har fået overdraget samfundsopgaver.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 11.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 344/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 344/9

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9451 — Mall Group/Československá obchodní banka/MallPay)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 344/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Mall Group a.s. (»Mall Group«, Tjekkiet), der kontrolleres i fællesskab af i) Rockaway e-commerce a.s. og dens koncern (»Rockaway«, Tjekkiet), ii) EC Investments a.s. og dens koncern (»ECI«, Tjekkiet) og iii) BONAK a.s. og dens koncern (som en del af PPF Group N.V. og dens koncern, »PPF«, Tjekkiet) |
| --- | --- |

—

Mall Group a.s. (»Mall Group«, Tjekkiet), der kontrolleres i fællesskab af i) Rockaway e-commerce a.s. og dens koncern (»Rockaway«, Tjekkiet), ii) EC Investments a.s. og dens koncern (»ECI«, Tjekkiet) og iii) BONAK a.s. og dens koncern (som en del af PPF Group N.V. og dens koncern, »PPF«, Tjekkiet)

| — | Československá obchodní banka, a. s. (»CSOB«, Tjekkiet), der kontrolleres af KBC Bank (»KBC«, Belgium) |
| --- | --- |

—

Československá obchodní banka, a. s. (»CSOB«, Tjekkiet), der kontrolleres af KBC Bank (»KBC«, Belgium)

| — | MallPay s.r.o. (»MallPay«, Tjekkiet). |
| --- | --- |

—

MallPay s.r.o. (»MallPay«, Tjekkiet).

Mall Group og CSOB erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over hele MallPay. MallPay kontrolleres på nuværende tidspunkt udelukkende af Mall Group.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Mall Group: e-handelstjenester i Central- og Østeuropa via en række e-butikker |
| --- | --- |

—

Mall Group: e-handelstjenester i Central- og Østeuropa via en række e-butikker

| — | CSOB: bankvirksomhed og finansielle tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

CSOB: bankvirksomhed og finansielle tjenesteydelser

| — | MallPay: onlinebetalingsløsninger. |
| --- | --- |

—

MallPay: onlinebetalingsløsninger.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9451 — Mall Group/Československá obchodní banka/MallPay

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 11.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 344/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 344/11

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2019/C 344/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSES-BETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«

EU-nr.: PGI-FR-0556-AM01 – 11.8.2017

BOB ( ) BGB (X)

1.   
  ANSØGENDE SAMMENSLUTNING OG LEGITIM INTERESSE

Association de défense et de promotion des charcuteries et salaisons IGP de Franche-Comté (A2M)

| »Valparc« |
| --- |
| 12, rue de Franche-Comté |
| 25480 ECOLE VALENTIN |
| FRANKRIG |

»Valparc«

12, rue de Franche-Comté

25480 ECOLE VALENTIN

FRANKRIG

Tlf. +33 381547170

Fax +33 381547154

E-mail: accueil@interporc-fc.fr

Denne sammenslutning rummer alle erhvervsdrivende, der anvender BGB-betegnelsen »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« (opdrættere, slagterier, opskæringssteder, industriproducenter og håndværksproducenter) og er dermed berettiget til at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2.   
  MEDLEMSSTAT ELLER TREDJELAND

Frankrig

3.   
  AFSNIT I VARESPECIFIKATIONEN, SOM BERØRES AF ÆNDRINGEN

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒Andet: ajourføring af kontaktoplysninger, kontrolorganer, nationale krav, ajourføring af ordlisten.

4.   
  TYPE ÆNDRING

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   
  ÆNDRING(ER)

5.1.   Beskrivelse af produktet

| — | Den indledende sætning i produktbeskrivelsen »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau« har forskellige egenskaber:« slettes. Der er tale om en ændring af formen. |
| --- | --- |

—

Den indledende sætning i produktbeskrivelsen »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau« har forskellige egenskaber:« slettes. Der er tale om en ændring af formen.

| — | Sætningen »Saucisse de Morteau« er en lige, rund og ensformet pølse med en diameter på 40 mm efter fyldning, der fremstilles med svinekød« erstattes med »Saucisse de Morteau« er en pølse fremstillet af svinekød. Den er lige, cylinderformet og ensartet med en minimumsdiameter efter fyldning på henholdsvis 34 mm for pølser på under 150 g og 40 mm for pølser på 150 g og derover«. Der tilføjes en nedre minimumsdiameter på 34 mm. Tilføjelsen af denne mindre diameter for pølser på 150 g og derunder gør det muligt at sikre opretholdelsen af samme format for en »Saucisse de Morteau« uanset dens dimensioner. Dette gør det således muligt at give »Saucisse de Morteaus« forskellige eksisterende formater de samme proportioner, sådan som produktbeskrivelsen angiver det (lige, cylinderformet og ensartet). Minimumsdiameteren på 40 mm forbeholdes pølser på mindst 150 g. |
| --- | --- |

—

Sætningen »Saucisse de Morteau« er en lige, rund og ensformet pølse med en diameter på 40 mm efter fyldning, der fremstilles med svinekød« erstattes med »Saucisse de Morteau« er en pølse fremstillet af svinekød. Den er lige, cylinderformet og ensartet med en minimumsdiameter efter fyldning på henholdsvis 34 mm for pølser på under 150 g og 40 mm for pølser på 150 g og derover«. Der tilføjes en nedre minimumsdiameter på 34 mm. Tilføjelsen af denne mindre diameter for pølser på 150 g og derunder gør det muligt at sikre opretholdelsen af samme format for en »Saucisse de Morteau« uanset dens dimensioner. Dette gør det således muligt at give »Saucisse de Morteaus« forskellige eksisterende formater de samme proportioner, sådan som produktbeskrivelsen angiver det (lige, cylinderformet og ensartet). Minimumsdiameteren på 40 mm forbeholdes pølser på mindst 150 g.

| — | Tarmens farve forklares: Det tilføjes, at »kun den naturlige pigmentering accepteres« såvel for »Saucisse de Morteau« som for »Jésus de Morteau«. Denne ændring har alene til formål at udelukke kunstig farvning af tarmen, ikke dens naturlige farve. |
| --- | --- |

—

Tarmens farve forklares: Det tilføjes, at »kun den naturlige pigmentering accepteres« såvel for »Saucisse de Morteau« som for »Jésus de Morteau«. Denne ændring har alene til formål at udelukke kunstig farvning af tarmen, ikke dens naturlige farve.

| — | Følgende tilføjes: »Den anvendte snor er hvid, cremefarvet, ubleget eller beige«. Det begrænsede udvalg af farver, der ligger tæt op ad hinanden, gør det muligt at bevare et traditionelt udseende for produktet og gøre pølserne mere anonyme ved den organoleptiske kontrol. |
| --- | --- |

—

Følgende tilføjes: »Den anvendte snor er hvid, cremefarvet, ubleget eller beige«. Det begrænsede udvalg af farver, der ligger tæt op ad hinanden, gør det muligt at bevare et traditionelt udseende for produktet og gøre pølserne mere anonyme ved den organoleptiske kontrol.

| — | Der er føjet præciseringer til træsplintens facon. Følgende sætning tilføjes: »Den har en lige, rund cylinderform og ikke nogen spids ende.« Denne beskrivelse garanterer samme udseende for alle »Saucisse de Morteau«-pølser. |
| --- | --- |

—

Der er føjet præciseringer til træsplintens facon. Følgende sætning tilføjes: »Den har en lige, rund cylinderform og ikke nogen spids ende.« Denne beskrivelse garanterer samme udseende for alle »Saucisse de Morteau«-pølser.

| — | Hvad »Jésus de Morteau« angår, erstattes sætningen »Hvis der anvendes caecum, anvendes der ikke systematisk en træsplint, da caecum er lukket i den ene ende« med sætningen »Jésus de Morteau« lukkes i den ene ende med en træsplint, når der anvendes tyktarm, mens der ikke systematisk lukkes med en træsplint, når der anvendes caecum«. Caecum er nemlig fra naturens hånd lukket i den ene ende, hvorfor endnu en lukning ikke er nødvendig. |
| --- | --- |

—

Hvad »Jésus de Morteau« angår, erstattes sætningen »Hvis der anvendes caecum, anvendes der ikke systematisk en træsplint, da caecum er lukket i den ene ende« med sætningen »Jésus de Morteau« lukkes i den ene ende med en træsplint, når der anvendes tyktarm, mens der ikke systematisk lukkes med en træsplint, når der anvendes caecum«. Caecum er nemlig fra naturens hånd lukket i den ene ende, hvorfor endnu en lukning ikke er nødvendig.

| — | I den franske udgave af sætningen »Når disse pølser er blevet kogt, vil en skive vise, at pølsen er grofthakket, men homogen og sammenhængende« (»Une fois cuite, la tranche de la »Saucisse de Morteau« et du »Jésus de Morteau« présente un hachage grossier mais homogène et d'aspect cohérent et lié«) slettes beskriveren »cohérent«, da den ikke er velegnet (denne ændring er ikke relevant for dansk). |
| --- | --- |

—

I den franske udgave af sætningen »Når disse pølser er blevet kogt, vil en skive vise, at pølsen er grofthakket, men homogen og sammenhængende« (»Une fois cuite, la tranche de la »Saucisse de Morteau« et du »Jésus de Morteau« présente un hachage grossier mais homogène et d'aspect cohérent et lié«) slettes beskriveren »cohérent«, da den ikke er velegnet (denne ændring er ikke relevant for dansk).

| — | Der tilføjes en detaljeret liste over de forskellige mulige præsentationer af produktet på salgstidspunktet. Før sætningen »Frosne, kogte eller skiveskårne produkter skal af hensyn til sundhedssikkerheden være indpakket, når forbrugerne får dem« indsættes sætningen »Saucisse de Morteau og Jésus de Morteau sælges rå eller kogt. De sælges hele eller skåret i skiver. De sælges ferske, frosne eller dybfrosne, herunder kogt og frosset eller kogt og dybfrossent«. Den frosne eller dybfrosne kogte udgave svarer til eksisterende praksis, som således kodificeres. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes en detaljeret liste over de forskellige mulige præsentationer af produktet på salgstidspunktet. Før sætningen »Frosne, kogte eller skiveskårne produkter skal af hensyn til sundhedssikkerheden være indpakket, når forbrugerne får dem« indsættes sætningen »Saucisse de Morteau og Jésus de Morteau sælges rå eller kogt. De sælges hele eller skåret i skiver. De sælges ferske, frosne eller dybfrosne, herunder kogt og frosset eller kogt og dybfrossent«. Den frosne eller dybfrosne kogte udgave svarer til eksisterende praksis, som således kodificeres.

| — | Med hensyn til de organoleptiske egenskaber erstattes sætningen »Elementerne i »Saucisse de Morteaus« og »Jésus de Morteaus« sensoriske egenart er følgende ved en indre udskæring:« med sætningen »Elementerne i den sensoriske egenart i kogt »Saucisse de Morteau« og kogt »Jésus de Morteau« er følgende:«. Det præciseres således, at elementerne i den sensoriske egenart vedrører produktet efter kogning for at undgå enhver tvetydighed. Produktet spises nemlig først efter kogning. Udtrykket »ved en indre udskæring« slettes, da det er unøjagtigt. Således vedrører farven produktets yderside. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til de organoleptiske egenskaber erstattes sætningen »Elementerne i »Saucisse de Morteaus« og »Jésus de Morteaus« sensoriske egenart er følgende ved en indre udskæring:« med sætningen »Elementerne i den sensoriske egenart i kogt »Saucisse de Morteau« og kogt »Jésus de Morteau« er følgende:«. Det præciseres således, at elementerne i den sensoriske egenart vedrører produktet efter kogning for at undgå enhver tvetydighed. Produktet spises nemlig først efter kogning. Udtrykket »ved en indre udskæring« slettes, da det er unøjagtigt. Således vedrører farven produktets yderside.

| — | Et afsnit om opskrifter slettes, da det ikke tilfører beskrivelsen af de organoleptiske egenskaber relevante oplysninger.
  Enhedsdokumentets produktbeskrivelsesdel ændres for at tage hensyn til ændringerne i varespecifikationen. De organoleptiske egenskaber tilføjes enhedsdokumentet for at gøre beskrivelsen mere præcis. |
| --- | --- |

—

Et afsnit om opskrifter slettes, da det ikke tilfører beskrivelsen af de organoleptiske egenskaber relevante oplysninger.

Enhedsdokumentets produktbeskrivelsesdel ændres for at tage hensyn til ændringerne i varespecifikationen. De organoleptiske egenskaber tilføjes enhedsdokumentet for at gøre beskrivelsen mere præcis.

5.2.   Geografisk område

I afsnittet om det geografiske område slettes henvisningen til den administrative region, som er blevet omstruktureret, til fordel for angivelsen af departementerne. Det geografiske område er uændret. De samme ændringer tilføres enhedsdokumentet.

5.3.   Bevis for oprindelse

| — | Det indledende afsnit, hvor der nævnes to supplerende sporingssystemer, slettes. Sporbarheden beskrives nemlig for hver etape af fremstillingsprocessen, og det er ikke nødvendigt at præcisere, at hver virksomhed har sit eget interne system og et mere overordnet system. |
| --- | --- |

—

Det indledende afsnit, hvor der nævnes to supplerende sporingssystemer, slettes. Sporbarheden beskrives nemlig for hver etape af fremstillingsprocessen, og det er ikke nødvendigt at præcisere, at hver virksomhed har sit eget interne system og et mere overordnet system.

| — | Sætninger af beskrivende eller uspecifik karakter for BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« slettes (f.eks.: »Slagtekroppen er på dette stadium i overensstemmelse med varespecifikationens parametre«), idet de ikke indeholder oplysninger vedrørende sporbarhed. |
| --- | --- |

—

Sætninger af beskrivende eller uspecifik karakter for BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« slettes (f.eks.: »Slagtekroppen er på dette stadium i overensstemmelse med varespecifikationens parametre«), idet de ikke indeholder oplysninger vedrørende sporbarhed.

| — | I afsnittet om sporbarhed under opdrættet tilføjes kategorien »post-sevreur-engraisseur« (opdrætter, der opfeder efter fravænning). Denne kategori indgår i det bredere begreb »élevage engraisseur« (opdræt med opfedning) i den gældende varespecifikation. Udtrykkene »i overensstemmelse med lovgivningen« og »i overensstemmelse med forskrifterne« slettes, da de ikke er relevante. De erstattes med »l'indicatif de marquage du site de naissance« (angivelse af fødested på mærkning), som kræves ved ankomst til opfedningsstedet, og »l'indicatif de marquage de leur lieu d'engraissement« (angivelse af opfedningssted på mærkning), som kræves før slagtning. Denne ændring skal klarlægge de dokumenter, som er nødvendige for sporbarheden under opdrættet. |
| --- | --- |

—

I afsnittet om sporbarhed under opdrættet tilføjes kategorien »post-sevreur-engraisseur« (opdrætter, der opfeder efter fravænning). Denne kategori indgår i det bredere begreb »élevage engraisseur« (opdræt med opfedning) i den gældende varespecifikation. Udtrykkene »i overensstemmelse med lovgivningen« og »i overensstemmelse med forskrifterne« slettes, da de ikke er relevante. De erstattes med »l'indicatif de marquage du site de naissance« (angivelse af fødested på mærkning), som kræves ved ankomst til opfedningsstedet, og »l'indicatif de marquage de leur lieu d'engraissement« (angivelse af opfedningssted på mærkning), som kræves før slagtning. Denne ændring skal klarlægge de dokumenter, som er nødvendige for sporbarheden under opdrættet.

| — | Dokumenternes opbevaringstid ændres fra minimum fem år til minimum tre år. Denne bestemmelse gælder for slagteriet, opskæringsstedet og fremstillingsstedet. En minimumsperiode på tre år er nemlig tilstrækkeligt til at garantere en effektiv kontrol, idet produktet har en holdbarhed på 90 dage. |
| --- | --- |

—

Dokumenternes opbevaringstid ændres fra minimum fem år til minimum tre år. Denne bestemmelse gælder for slagteriet, opskæringsstedet og fremstillingsstedet. En minimumsperiode på tre år er nemlig tilstrækkeligt til at garantere en effektiv kontrol, idet produktet har en holdbarhed på 90 dage.

| — | Sporbarheden for tarmene tilføjes for at sikre den fulde sporbarhed for BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«. |
| --- | --- |

—

Sporbarheden for tarmene tilføjes for at sikre den fulde sporbarhed for BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«.

| — | Kategorien »grossistes en viande« (kødgrossister) tilføjes listen over erhvervsdrivende, som i kraft af deres tilstedeværelse på markedet for BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« deltager i den overordnede opfølgning på råvarestrømmene. Denne tilføjelse garanterer produktets sporbarhed for denne kategori. |
| --- | --- |

—

Kategorien »grossistes en viande« (kødgrossister) tilføjes listen over erhvervsdrivende, som i kraft af deres tilstedeværelse på markedet for BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« deltager i den overordnede opfølgning på råvarestrømmene. Denne tilføjelse garanterer produktets sporbarhed for denne kategori.

| — | I den registrerede varespecifikation er der allerede foreskrevet indsamling og videresendelse af oplysningerne om råvarestrømmene. Det præciseres, at oplysningerne kan videresendes på anmodning fra den ansøgende sammenslutning. Denne videresendelse gør det mulig at sikre sammenhængen i materialestrømmene mellem de erhvervsdrivende. |
| --- | --- |

—

I den registrerede varespecifikation er der allerede foreskrevet indsamling og videresendelse af oplysningerne om råvarestrømmene. Det præciseres, at oplysningerne kan videresendes på anmodning fra den ansøgende sammenslutning. Denne videresendelse gør det mulig at sikre sammenhængen i materialestrømmene mellem de erhvervsdrivende.

| — | Oversigten over sporbarhedsoplysningerne ajourføres, så den stemmer overens med de foretagne ændringer. |
| --- | --- |

—

Oversigten over sporbarhedsoplysningerne ajourføres, så den stemmer overens med de foretagne ændringer.

5.4.   Produktionsmetode

Gentagelser af generel lovgivning om EØF-typegodkendelse af slagterierne og opskæringsstederne såvel som sætninger af beskrivende karakter uden relevans for forståelsen af fremstillingsmetoden slettes.

Opfedningsfoderets egenskaber

| — | Den ændrede varespecifikation angiver, at alle svin, der opfedes i en identificeret bygning, får det foder, som er defineret i varespecifikationen. Denne ændring modsvarer praksis og letter kontrollen.
  I den gældende varespecifikation er valle det eneste obligatoriske mejeriprodukt i opfedningsfoderet. I den ændrede varespecifikation kan valle delvist erstattes med andre mejeriprodukter, som har lignende analytiske egenskaber, idet de indeholder mælkeprotein, laktose og mættede fedtsyrer. Disse mejeriprodukter kan bruges til fodring af svinene, og anvendelsen af dem opretholder tilknytningen til oprindelsesstedet for BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«. Svineopdrættet foregår nemlig parallelt med mælkeproduktionen i det geografiske område. Denne nye liste over tilladte mejeriprodukter i svinenes foder ændrer ikke det færdige produkts særlige egenskaber.
  Vallen udgør mindst 50 % af mængden af mejeriprodukter og biprodukter heraf. Tilskuddet udgøres af et eller flere mejeriprodukter (fløde, mælk, ost, ostekorn, yoghurt eller biprodukter af mejeriprodukter (vallepermeat, mælkepermeat, yoghurtvalle og kærnemælk)).
  Der tilføjes en analytisk karakteristik af mejeriprodukterne: Det samlede kvælstofindhold i mælken skal være mindst 4 g pr. 100 g tørstof for alene at tillade mejeriprodukter, der er egnede som kvalitetsfoder til svin. Der tilføjes endnu en analytisk karakteristik for vallen: Laktoseindholdet skal være mindst 20 %, for at alene de bedste typer valle udvælges. |
| --- | --- |

—

Den ændrede varespecifikation angiver, at alle svin, der opfedes i en identificeret bygning, får det foder, som er defineret i varespecifikationen. Denne ændring modsvarer praksis og letter kontrollen.

I den gældende varespecifikation er valle det eneste obligatoriske mejeriprodukt i opfedningsfoderet. I den ændrede varespecifikation kan valle delvist erstattes med andre mejeriprodukter, som har lignende analytiske egenskaber, idet de indeholder mælkeprotein, laktose og mættede fedtsyrer. Disse mejeriprodukter kan bruges til fodring af svinene, og anvendelsen af dem opretholder tilknytningen til oprindelsesstedet for BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«. Svineopdrættet foregår nemlig parallelt med mælkeproduktionen i det geografiske område. Denne nye liste over tilladte mejeriprodukter i svinenes foder ændrer ikke det færdige produkts særlige egenskaber.

Vallen udgør mindst 50 % af mængden af mejeriprodukter og biprodukter heraf. Tilskuddet udgøres af et eller flere mejeriprodukter (fløde, mælk, ost, ostekorn, yoghurt eller biprodukter af mejeriprodukter (vallepermeat, mælkepermeat, yoghurtvalle og kærnemælk)).

Der tilføjes en analytisk karakteristik af mejeriprodukterne: Det samlede kvælstofindhold i mælken skal være mindst 4 g pr. 100 g tørstof for alene at tillade mejeriprodukter, der er egnede som kvalitetsfoder til svin. Der tilføjes endnu en analytisk karakteristik for vallen: Laktoseindholdet skal være mindst 20 %, for at alene de bedste typer valle udvælges.

Læsse- og transportbetingelser

| — | Med hensyn til kravet om, at dyrene skal være fastende, tilføjes en sondring efter, om slagtningen finder sted samme dag som læsningen eller dagen efter læsningen (eller senere). Hvis slagtningen finder sted dagen efter (eller senere), skal dyrene have været fastende i mindst tre timer ved læsningen. Denne ændring gør det muligt at undgå en for lang faste, der er skadelig for dyrets velfærd og dermed for kødets kvalitet. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til kravet om, at dyrene skal være fastende, tilføjes en sondring efter, om slagtningen finder sted samme dag som læsningen eller dagen efter læsningen (eller senere). Hvis slagtningen finder sted dagen efter (eller senere), skal dyrene have været fastende i mindst tre timer ved læsningen. Denne ændring gør det muligt at undgå en for lang faste, der er skadelig for dyrets velfærd og dermed for kødets kvalitet.

Slagtebetingelser

| — | Angivelsen af fristen på en halv time før bedøvelsen til vask af svinene inden slagtning slettes. Denne angivelse er nemlig for præcis og uden indflydelse på kødets kvalitet. |
| --- | --- |

—

Angivelsen af fristen på en halv time før bedøvelsen til vask af svinene inden slagtning slettes. Denne angivelse er nemlig for præcis og uden indflydelse på kødets kvalitet.

| — | Muligheden for at undlade at overbruse svinene med damptåge ved ankomsten, hvis temperaturen udenfor er under +  10 °C, udvides til også at omfatte tidsrummet før bedøvelsen for at tage hensyn til dyrenes velfærd. I øvrigt kan overbrusning af dyrene ved ankomsten og før bedøvelsen ligeledes undlades i tilfælde af nattefrost. Denne undladelse imødekommer praktiske hensyn, idet det i tilfælde af frost er nødvendigt at tømme brusesystemet for at undgå sprængte vandrør. |
| --- | --- |

—

Muligheden for at undlade at overbruse svinene med damptåge ved ankomsten, hvis temperaturen udenfor er under +  10 °C, udvides til også at omfatte tidsrummet før bedøvelsen for at tage hensyn til dyrenes velfærd. I øvrigt kan overbrusning af dyrene ved ankomsten og før bedøvelsen ligeledes undlades i tilfælde af nattefrost. Denne undladelse imødekommer praktiske hensyn, idet det i tilfælde af frost er nødvendigt at tømme brusesystemet for at undgå sprængte vandrør.

Slagtekroppenes kendetegn

| — | Med hensyn til ydre mangler ved slagtekroppene erstattes sætningen »De ydre mangler må højst vedrøre 5 % af slagtekroppene fra en kundes sending af svin« med sætningen »Når der sælges et parti slagtekroppe til en kunde, må højst 5 % af slagtekroppene have en eller flere ydre mangler«. Denne nye formulering, som gør det muligt at lette kontrollørernes forståelse af reglen, er indholdsmæssigt uændret, idet den maksimale andel på 5 % opretholdes for ydre mangler. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til ydre mangler ved slagtekroppene erstattes sætningen »De ydre mangler må højst vedrøre 5 % af slagtekroppene fra en kundes sending af svin« med sætningen »Når der sælges et parti slagtekroppe til en kunde, må højst 5 % af slagtekroppene have en eller flere ydre mangler«. Denne nye formulering, som gør det muligt at lette kontrollørernes forståelse af reglen, er indholdsmæssigt uændret, idet den maksimale andel på 5 % opretholdes for ydre mangler.

| — | Sætningen »Den endelige surhedsgrad (målt mindst 18 timer efter slagtning) skal ligge på mellem 5,50 og 6,20 pH. Den måles 5 cm over mellemstykket i en dybde på mellem 2 og 3 cm« slettes. Det er nemlig kun interessant at angive pH-værdien for hele kødstykker eller tørsaltede kødvarer. Denne værdi har meget lidt relevans for et produkt, der er opdelt i stykker som BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«. Ifølge en undersøgelse fra Institut national de la recherche agronomique (INRA — A. Vautier, B. Lebret og L. Brossard (2006), »Indicateurs de qualité de viande chez le porc. Importances respectives du pH ultime et du taux de lipides intramusculaires dans la détermination de la qualité sensorielle«, http://prodinra.inra.fr/record/28922) har pH-værdien indflydelse på kødets farve, mørhed og saftighed, men ikke på den overordnede eller typiske smag, som alene påvirkes af flygtige forbindelser, der skyldes nedbrydning af fedt. |
| --- | --- |

—

Sætningen »Den endelige surhedsgrad (målt mindst 18 timer efter slagtning) skal ligge på mellem 5,50 og 6,20 pH. Den måles 5 cm over mellemstykket i en dybde på mellem 2 og 3 cm« slettes. Det er nemlig kun interessant at angive pH-værdien for hele kødstykker eller tørsaltede kødvarer. Denne værdi har meget lidt relevans for et produkt, der er opdelt i stykker som BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«. Ifølge en undersøgelse fra Institut national de la recherche agronomique (INRA — A. Vautier, B. Lebret og L. Brossard (2006), »Indicateurs de qualité de viande chez le porc. Importances respectives du pH ultime et du taux de lipides intramusculaires dans la détermination de la qualité sensorielle«, http://prodinra.inra.fr/record/28922) har pH-værdien indflydelse på kødets farve, mørhed og saftighed, men ikke på den overordnede eller typiske smag, som alene påvirkes af flygtige forbindelser, der skyldes nedbrydning af fedt.

Stykkernes egenskaber

| — | Der tilføjes et forbud mod »anvendelse af mekanisk udskåret kød og hakket kød på under 8 mm«. Sådant kød skåret ud ved hjælp af mekaniske systemer, hvori det resterende kød, der stadig sidder på knoglerne efter manuel udskæring, friskæres, kan fysisk ligne hakket kød, men det overholder ikke de særlige egenskaber ved BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«. Kød, der sidder fast på knoglerne, adskiller sig ved sin struktur fra resten af kødstykkerne fra dyret, idet dette kød er mere fibrøst på grund af den daglige belastning og mindre fedtholdigt, hvilket er vigtige faktorer for teksturen i det kød, der skal bruges til pølser. Der er således tale om en kodificering af gældende praksis og egenart i sektoren. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes et forbud mod »anvendelse af mekanisk udskåret kød og hakket kød på under 8 mm«. Sådant kød skåret ud ved hjælp af mekaniske systemer, hvori det resterende kød, der stadig sidder på knoglerne efter manuel udskæring, friskæres, kan fysisk ligne hakket kød, men det overholder ikke de særlige egenskaber ved BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«. Kød, der sidder fast på knoglerne, adskiller sig ved sin struktur fra resten af kødstykkerne fra dyret, idet dette kød er mere fibrøst på grund af den daglige belastning og mindre fedtholdigt, hvilket er vigtige faktorer for teksturen i det kød, der skal bruges til pølser. Der er således tale om en kodificering af gældende praksis og egenart i sektoren.

| — | Angivelserne af blandingsforholdet mellem svinespæk (»mellem 15 % og 35 % spæk«) og magert kød (»mellem 65 % og 85 % magert kød«) slettes. Denne ændring er begrundet i det forhold, at kontrollen af fedtindholdet i det færdige produkt gør det muligt at sikre sig, at blandingen af fedt og magert kød er sammenhængende og i det rette forhold. |
| --- | --- |

—

Angivelserne af blandingsforholdet mellem svinespæk (»mellem 15 % og 35 % spæk«) og magert kød (»mellem 65 % og 85 % magert kød«) slettes. Denne ændring er begrundet i det forhold, at kontrollen af fedtindholdet i det færdige produkt gør det muligt at sikre sig, at blandingen af fedt og magert kød er sammenhængende og i det rette forhold.

| — | I den gældende varespecifikation er den maksimale andel af frosne råvarer i blandingen fastsat til 15 %. Denne andel ændres til 50 %. Sammenlignende undersøgelser foretaget af et uafhængigt organ har påvist, at der ikke skete nogen ændring af de organoleptiske egenskaber i det færdige produkt i spektret mellem 0 % og 50 % frosne råvarer i blandingen (Maisons du goût, rapport d'essai nr. 13/55, s. 22). I øvrigt står sektoren over for vanskeligheder med forsyningen af råvarer til fremstilling af BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« i sommersæsonen. Forbruget af BGB'en er kendetegnet ved en stor efterspørgsel i løbet af sommeren. Det er imidlertid om vinteren, at en stor del af slagtningen af svinene foregår. Forbrugerefterspørgslen og opdræts- og slagtepraksis følges således ikke ad. En forøgelse af den maksimale andel af frosne råvarer i blandingen fra 15 % til 50 % gør det således muligt at dække en stor efterspørgsel i sommerperioden efter BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« uden at påvirke opdrætspraksis. |
| --- | --- |

—

I den gældende varespecifikation er den maksimale andel af frosne råvarer i blandingen fastsat til 15 %. Denne andel ændres til 50 %. Sammenlignende undersøgelser foretaget af et uafhængigt organ har påvist, at der ikke skete nogen ændring af de organoleptiske egenskaber i det færdige produkt i spektret mellem 0 % og 50 % frosne råvarer i blandingen (Maisons du goût, rapport d'essai nr. 13/55, s. 22). I øvrigt står sektoren over for vanskeligheder med forsyningen af råvarer til fremstilling af BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« i sommersæsonen. Forbruget af BGB'en er kendetegnet ved en stor efterspørgsel i løbet af sommeren. Det er imidlertid om vinteren, at en stor del af slagtningen af svinene foregår. Forbrugerefterspørgslen og opdræts- og slagtepraksis følges således ikke ad. En forøgelse af den maksimale andel af frosne råvarer i blandingen fra 15 % til 50 % gør det således muligt at dække en stor efterspørgsel i sommerperioden efter BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« uden at påvirke opdrætspraksis.

| — | Angivelsen af tidsrummet mellem optøning og hakning (»mindre end 24 timer efter optøning«) og derefter røgning (»ryges, mindre end 24 timer efter at det er hakket«) slettes, da det blot gentager gældende generel hygiejnelovgivning. |
| --- | --- |

—

Angivelsen af tidsrummet mellem optøning og hakning (»mindre end 24 timer efter optøning«) og derefter røgning (»ryges, mindre end 24 timer efter at det er hakket«) slettes, da det blot gentager gældende generel hygiejnelovgivning.

Tilsætning af andre stoffer

| — | Der tilføjes en øvre grænse for spisesalt (NaCl) på 22 g/kg kødblanding. Denne begrænsning kodificerer aktuel praksis hos de erhvervsdrivende. En for stor mængde tilsat salt giver en fremtrædende salt smag, som ikke svarer til det færdige produkts egenskaber. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes en øvre grænse for spisesalt (NaCl) på 22 g/kg kødblanding. Denne begrænsning kodificerer aktuel praksis hos de erhvervsdrivende. En for stor mængde tilsat salt giver en fremtrædende salt smag, som ikke svarer til det færdige produkts egenskaber.

| — | Glukosesirup tilføjes listen over sukkerprodukter, som valgfrit kan tilsættes blandingen. Glukosesirup er sammenlignelig med dextrose, som allerede er tilladt ifølge varespecifikationen, bl.a. med hensyn til sødeevne. Tilsætningen heraf har ingen indflydelse på smagen af det færdige produkt. |
| --- | --- |

—

Glukosesirup tilføjes listen over sukkerprodukter, som valgfrit kan tilsættes blandingen. Glukosesirup er sammenlignelig med dextrose, som allerede er tilladt ifølge varespecifikationen, bl.a. med hensyn til sødeevne. Tilsætningen heraf har ingen indflydelse på smagen af det færdige produkt.

| — | Ordene »salpeter« og »nitrit« erstattes med den officielle og internationale nomenklatur. Ordet »salpeter« erstattes således med »E252« og »nitrit« med »E250«. |
| --- | --- |

—

Ordene »salpeter« og »nitrit« erstattes med den officielle og internationale nomenklatur. Ordet »salpeter« erstattes således med »E252« og »nitrit« med »E250«.

| — | Der tilføjes »askorbinsyre (E300) og salte heraf« og »rosmarin og rosmarinekstrakt«. Disse antioxidanter gør det muligt at imødegå risikoen for peroxydering af fedtet og destabilisering af farven, navnlig i opskårne og/eller frosne pølser, uden at ændre egenskaberne. De bidrager således til opretholdelsen af BGB'ens organoleptiske egenskaber. Rosmarin (eller ekstrakt heraf) anvendes i meget små mængder som antioxidant og ikke som smagsgiver. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes »askorbinsyre (E300) og salte heraf« og »rosmarin og rosmarinekstrakt«. Disse antioxidanter gør det muligt at imødegå risikoen for peroxydering af fedtet og destabilisering af farven, navnlig i opskårne og/eller frosne pølser, uden at ændre egenskaberne. De bidrager således til opretholdelsen af BGB'ens organoleptiske egenskaber. Rosmarin (eller ekstrakt heraf) anvendes i meget små mængder som antioxidant og ikke som smagsgiver.

| — | Den mængde vin, som må tilsættes blandingen, nedsættes fra 8 % til 6,5 %. De nuværende 8 % udnyttes ikke af de erhvervsdrivende, som nøjes med 6,5 %, hvorfor der er tale om en præcisering i varespecifikationen. Denne begrænsning styrker produktets egenskaber. |
| --- | --- |

—

Den mængde vin, som må tilsættes blandingen, nedsættes fra 8 % til 6,5 %. De nuværende 8 % udnyttes ikke af de erhvervsdrivende, som nøjes med 6,5 %, hvorfor der er tale om en præcisering i varespecifikationen. Denne begrænsning styrker produktets egenskaber.

| — | Det tilføjes, at det er muligt at tilsætte vand »i flydende form« for at lette fordelingen af de tilsatte stoffer i blandingen eller »i form af is« for at regulere temperaturen. Der må højst tilsættes 3 % vand. Tilsætning af vand begrænses for ikke at forringe det færdige produkt. |
| --- | --- |

—

Det tilføjes, at det er muligt at tilsætte vand »i flydende form« for at lette fordelingen af de tilsatte stoffer i blandingen eller »i form af is« for at regulere temperaturen. Der må højst tilsættes 3 % vand. Tilsætning af vand begrænses for ikke at forringe det færdige produkt.

Tilberedning af kødet, stopning og lukning

De i produktbeskrivelsen nævnte ændringer (diameter, vægt, snorens farve og træsplintens facon) anføres. Der er tale om indarbejdning af disse ændringer i afsnittet om fremstillingsmetoden.

Eftertørring

| — | Det præciseres, at den målte temperatur er »stuetemperatur«. |
| --- | --- |

—

Det præciseres, at den målte temperatur er »stuetemperatur«.

| — | Den maksimale eftertørringstemperatur hæves fra 30 °C til 40 °C. Formålet med eftertørringen er at forberede tarmens overflade for at optimere røgningen af produktet. En begrænsning af den maksimale eftertørringstemperatur til 30 °C gør det til tider umuligt at bringe pølserne op på en røgningstemperatur, som kan fremme røgningen og hæmme uønskede aromatiske polycykliske kulbrinter. |
| --- | --- |

—

Den maksimale eftertørringstemperatur hæves fra 30 °C til 40 °C. Formålet med eftertørringen er at forberede tarmens overflade for at optimere røgningen af produktet. En begrænsning af den maksimale eftertørringstemperatur til 30 °C gør det til tider umuligt at bringe pølserne op på en røgningstemperatur, som kan fremme røgningen og hæmme uønskede aromatiske polycykliske kulbrinter.

| — | De sidste to afsnit, der anses for irrelevante, idet de blot forklarer betydningen af denne valgfrie eftertørringsetape, slettes. |
| --- | --- |

—

De sidste to afsnit, der anses for irrelevante, idet de blot forklarer betydningen af denne valgfrie eftertørringsetape, slettes.

Røgning

| — | Røgningen defineres som den faktiske varighed af udsættelsen for røg. Tilføjelsen af denne definition tilfører en præcisering, som svarer til de erhvervsdrivendes praksis. |
| --- | --- |

—

Røgningen defineres som den faktiske varighed af udsættelsen for røg. Tilføjelsen af denne definition tilfører en præcisering, som svarer til de erhvervsdrivendes praksis.

| — | I forbindelse med førnævnte tilføjelse præciseres minimumsvarigheden af røgningen i et konventionelt røgeri. I den gældende varespecifikation er der kun fastsat en samlet minimumsvarighed for etaperne eftertørring og røgning uden for og/eller inden for i røgningsrummet. Dette kunne føre til et utilstrækkeligt tidsrum indenfor i det konventionelle røgeri. Den aktuelle måde at måle røgningstiden på fremmer udviklingen af en mikrobiologisk risiko. Definitionen af den røgning, der foregår i røgningsrummet i det konventionelle røgeri, hindrer en lang ventetid i fri luft (til skade for produktets kvalitet) og gør det muligt at sætte bedre rammer for produktets egenart. Der defineres derfor en minimumsvarighed på 6 timer for røgningen, når den foregår i et konventionelt røgeri. Røgningen er afgørende i fremstillingen af »Saucisse de Morteau«. Den skal foregå langsomt. |
| --- | --- |

—

I forbindelse med førnævnte tilføjelse præciseres minimumsvarigheden af røgningen i et konventionelt røgeri. I den gældende varespecifikation er der kun fastsat en samlet minimumsvarighed for etaperne eftertørring og røgning uden for og/eller inden for i røgningsrummet. Dette kunne føre til et utilstrækkeligt tidsrum indenfor i det konventionelle røgeri. Den aktuelle måde at måle røgningstiden på fremmer udviklingen af en mikrobiologisk risiko. Definitionen af den røgning, der foregår i røgningsrummet i det konventionelle røgeri, hindrer en lang ventetid i fri luft (til skade for produktets kvalitet) og gør det muligt at sætte bedre rammer for produktets egenart. Der defineres derfor en minimumsvarighed på 6 timer for røgningen, når den foregår i et konventionelt røgeri. Røgningen er afgørende i fremstillingen af »Saucisse de Morteau«. Den skal foregå langsomt.

| — | Der tilføjes også minimums- og maksimumsvarigheder for røgningen, når en »saucisse« eller »jésus« røges i et traditionelt røgeri og derefter i et konventionelt eller omvendt. Disse grænser gør det muligt at sætte bedre rammer for den grundlæggende røgning. Med hensyn til røgningen i røgningsrummet i det konventionelle røgeri fastsættes den til mindst 3 timer og højst 48 timer. Med hensyn til røgning i »thué«-røgerum eller i et traditionelt røgeri sættes varigheden til mindst 12 timer og højst 7 dage. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes også minimums- og maksimumsvarigheder for røgningen, når en »saucisse« eller »jésus« røges i et traditionelt røgeri og derefter i et konventionelt eller omvendt. Disse grænser gør det muligt at sætte bedre rammer for den grundlæggende røgning. Med hensyn til røgningen i røgningsrummet i det konventionelle røgeri fastsættes den til mindst 3 timer og højst 48 timer. Med hensyn til røgning i »thué«-røgerum eller i et traditionelt røgeri sættes varigheden til mindst 12 timer og højst 7 dage.

| — | Det tilføjes, at »det er forbudt at anvende flydende røg«. Dette for at opretholde de særlige egenskaber ved BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«, idet alene naturlig nåletræsrøg er tilladt. |
| --- | --- |

—

Det tilføjes, at »det er forbudt at anvende flydende røg«. Dette for at opretholde de særlige egenskaber ved BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«, idet alene naturlig nåletræsrøg er tilladt.

| — | Der tilføjes en maksimal temperatur på 40 °C under røgning i konventionelt røgeri. Denne tilføjelse gør det muligt at undgå forringelse af kvaliteten. Denne ændring har til formål at sikre bedre opretholdelse af de særlige egenskaber ved »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes en maksimal temperatur på 40 °C under røgning i konventionelt røgeri. Denne tilføjelse gør det muligt at undgå forringelse af kvaliteten. Denne ændring har til formål at sikre bedre opretholdelse af de særlige egenskaber ved »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«.

| — | Et beskrivende og generelt afsnit om formålet med røgningen slettes. Det beskriver ikke en etape i fremstillingsmetoden og kan ikke være genstand for en kontrol. |
| --- | --- |

—

Et beskrivende og generelt afsnit om formålet med røgningen slettes. Det beskriver ikke en etape i fremstillingsmetoden og kan ikke være genstand for en kontrol.

Produkter, der markedsføres frosne

| — | Den frosne eller dybfrosne kogte udgave af produktet tilføjes varespecifikationen. Denne udgave har været anvendt historisk, men var blevet glemt i forbindelse med udarbejdelsen af varespecifikationen. |
| --- | --- |

—

Den frosne eller dybfrosne kogte udgave af produktet tilføjes varespecifikationen. Denne udgave har været anvendt historisk, men var blevet glemt i forbindelse med udarbejdelsen af varespecifikationen.

| — | Den maksimale opbevaringstemperatur efter nedfrysning eller dybfrysning fastsættes til - 18 °C. Der er tale om en præcisering. |
| --- | --- |

—

Den maksimale opbevaringstemperatur efter nedfrysning eller dybfrysning fastsættes til - 18 °C. Der er tale om en præcisering.

Produkter, der markedsføres kogte

| — | Den maksimale kogetemperatur på 90 °C slettes. Denne grænse tilfører ikke det markedsførte produkts egenskaber noget, idet den vigtige faktor er kernetemperaturen under kogningen. |
| --- | --- |

—

Den maksimale kogetemperatur på 90 °C slettes. Denne grænse tilfører ikke det markedsførte produkts egenskaber noget, idet den vigtige faktor er kernetemperaturen under kogningen.

| — | Derfor tilføjes det, at »kernetemperaturen under kogningen skal mindst nå op på 68 °C«. Denne sætning præciserer, at der er tale om et minimum. |
| --- | --- |

—

Derfor tilføjes det, at »kernetemperaturen under kogningen skal mindst nå op på 68 °C«. Denne sætning præciserer, at der er tale om et minimum.

Afsnittet om dyrefoder og råvarer i enhedsdokumentet revideres for at indarbejde visse ændringer af varespecifikationen, navnlig svinenes foder, foderbetingelserne før slagtning og slagtekroppens mindstevægt.

5.5.   Tilknytning

Hele kapitlet »Tilknytning til det geografiske område« er blevet sammendraget og omstruktureret for bedre at belyse det geografiske områdes egenart, produktets særlige egenskaber og årsagssammenhængen. Det er således alene formen, der er ændret.

Hvad angår dyrenes foder, erstatter henvisningen til mejeriprodukter henvisningen til valle. Dette ændrer imidlertid ikke tilknytningen mellem BGB »Saucisse de Morteau« eller »Jésus de Morteau« og deres egenskaber, som skyldes sameksistensen mellem malkekvægsopdræt, ostefremstilling, svineopdræt og lokale forarbejdningsmetoder. Svineopdrættet har betydet, at man kan udnytte biprodukterne af mælkeproduktionen (som primært er rettet mod ostefremstilling), herunder især vallen, men også fløden, mælken, osten, ostekornene og yoghurterne.

På grund af disse ændringer tilpasses afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« i enhedsdokumentet.

5.6.   Mærkning

| — | Ordet »udelukkende« tilføjes i sætningen »ryges i et for området typisk røgeri benævnt »thué«», sådan at alene de erhvervsdrivende, som foretager den fulde røgning i »thué«, har lov til at anvende billedet af denne type røgeri i deres mærkning. Ved kombineret anvendelse af flere typer røgeri kan billedet af et thué-røgeri på mærkningen være vildledende. |
| --- | --- |

—

Ordet »udelukkende« tilføjes i sætningen »ryges i et for området typisk røgeri benævnt »thué«», sådan at alene de erhvervsdrivende, som foretager den fulde røgning i »thué«, har lov til at anvende billedet af denne type røgeri i deres mærkning. Ved kombineret anvendelse af flere typer røgeri kan billedet af et thué-røgeri på mærkningen være vildledende.

| — | For at mærkningen af hver enkelt »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau« gøres mere oplysende for forbrugeren, tilføjes følgende: »Producenten skal sikre sig, at følgende regler overholdes vedrørende placeringen af salgsbetegnelsen og det europæiske symbol for beskyttede geografiske betegnelser. Denne salgsbetegnelse og dette EU-symbol benævnes i de følgende afsnit under ét »mærkning«. |
| --- | --- |

—

For at mærkningen af hver enkelt »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau« gøres mere oplysende for forbrugeren, tilføjes følgende: »Producenten skal sikre sig, at følgende regler overholdes vedrørende placeringen af salgsbetegnelsen og det europæiske symbol for beskyttede geografiske betegnelser. Denne salgsbetegnelse og dette EU-symbol benævnes i de følgende afsnit under ét »mærkning«.

| — | Ethvert produkt under BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«, som skal distribueres til forbrugeren uden at være færdigpakket, skal være forsynet med en påsat individuel mærkning. |
| --- | --- |

—

Ethvert produkt under BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«, som skal distribueres til forbrugeren uden at være færdigpakket, skal være forsynet med en påsat individuel mærkning.

| — | Ethvert produkt under BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«, som skal distribueres til forbrugeren i færdigpakket udgave sammen med andre produkter end »Saucisse de Morteau« i denne færdigpakning, skal være individuelt mærket. |
| --- | --- |

—

Ethvert produkt under BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«, som skal distribueres til forbrugeren i færdigpakket udgave sammen med andre produkter end »Saucisse de Morteau« i denne færdigpakning, skal være individuelt mærket.

| — | Enhver færdigpakning beregnet til forbrugeren, som indeholder et eller flere produkter under BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« og ikke noget andet produkt, skal være forsynet med mindst ét mærke, f.eks. på færdigpakningens film, men det er ikke obligatorisk at mærke hver pølse for sig. |
| --- | --- |

—

Enhver færdigpakning beregnet til forbrugeren, som indeholder et eller flere produkter under BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« og ikke noget andet produkt, skal være forsynet med mindst ét mærke, f.eks. på færdigpakningens film, men det er ikke obligatorisk at mærke hver pølse for sig.

| — | For så vidt angår BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« til videreforarbejdning, herunder i restauranter, er der ikke pligt til individuel mærkning.«
  Ændringerne af varespecifikationen tilføres det tilsvarende afsnit om mærkning i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« til videreforarbejdning, herunder i restauranter, er der ikke pligt til individuel mærkning.«

Ændringerne af varespecifikationen tilføres det tilsvarende afsnit om mærkning i enhedsdokumentet.

5.7.   Andre ændringer

| — | Den ansøgende sammenslutnings oplysninger ajourføres. I øvrigt tilføjes også den ansøgende sammenslutnings sammensætning. |
| --- | --- |

—

Den ansøgende sammenslutnings oplysninger ajourføres. I øvrigt tilføjes også den ansøgende sammenslutnings sammensætning.

| — | I henhold til de gældende forskrifter på nationalt plan, der har til formål at harmonisere udarbejdelsen af varespecifikationer, ajourføres henvisningerne vedrørende kontrolorganet. I dette afsnit anføres fremover kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig: Institut national de l'origine et de la qualité (INAO) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger kan nu findes på INAO's websted og i Europa-Kommissionens database. |
| --- | --- |

—

I henhold til de gældende forskrifter på nationalt plan, der har til formål at harmonisere udarbejdelsen af varespecifikationer, ajourføres henvisningerne vedrørende kontrolorganet. I dette afsnit anføres fremover kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig: Institut national de l'origine et de la qualité (INAO) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger kan nu findes på INAO's websted og i Europa-Kommissionens database.

| — | De vigtigste punkter ifølge de nationale bestemmelser, der skal kontrolleres, ajourføres for at stemme overens med de ønskede ændringer. |
| --- | --- |

—

De vigtigste punkter ifølge de nationale bestemmelser, der skal kontrolleres, ajourføres for at stemme overens med de ønskede ændringer.

| — | Ordlisten suppleres. |
| --- | --- |

—

Ordlisten suppleres.

| — | Bilagene til varespecifikationen slettes, idet de ikke indeholder bindende bestemmelser.
  Enhedsdokumentet revideres i det hele taget for at overholde gældende forskrifter. |
| --- | --- |

—

Bilagene til varespecifikationen slettes, idet de ikke indeholder bindende bestemmelser.

Enhedsdokumentet revideres i det hele taget for at overholde gældende forskrifter.

ENHEDSDOKUMENT

»Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«

EU-nr.: PGI-FR-0556-AM01 – 11.8.2017

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget osv.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Saucisse de Morteau«, der fremstilles med svinekød, er en lige, cylinderformet og ensartet pølse med en minimumsdiameter efter fyldning på henholdsvis 34 mm for »Saucisse de Morteau« på under 150 g og 40 mm for »Saucisse de Morteau« på 150 g og derover. Til pølsen anvendes ikkefarvet naturtarm af svin, idet kun tarmens naturlige pigmentering accepteres. Denne tarm er lukket i den ene ende med en træsplint, som har en lige, rund cylinderform og ikke nogen spids ende, og i den anden ende med en snor af naturfiber. Den anvendte snor er hvid, cremefarvet, ubleget eller beige.

»Jésus de Morteau« er en særlig form af »Saucisse de Morteau«, mere uregelmæssig i formen og med en diameter på minimum 65 mm efter fyldning. »Jésus de Morteau« lukkes ikke systematisk med en træsplint, når der anvendes caecum.

Efter kogning vil en skive af »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« vise, at pølsen er grofthakket, men homogen og sammenhængende.

Efter røgning får »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« en typisk ravgul til gyldenbrun farve.

Pølserne har en fast konsistens.

Den røgede duft, der fremkommer ved en langsom røgning, hvortil der anvendes nåletræ, er en af de vigtigste særlige egenskaber ved »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau«. Denne duft er fremtrædende, når produktet er frisk. Når pølserne er kogt og indtages, er den røgede smag afdæmpet og vedvarende uden at være skarp eller bitter. »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau« har også en karakteristisk smag af kød, uden at de er for tørre eller for fedtholdige.

Teksturen i den kogte udgave af »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« er blød og smidig, og pølseindholdet er grofthakket og sammenhængende. Pølserne skal hverken være hårde eller gummiagtige, men faste og saftige.

Det rå produkt har følgende fysisk-kemiske egenskaber:

| — | Fugtindhold af affedtet produkt: < eller = 75 % |
| --- | --- |

—

Fugtindhold af affedtet produkt: < eller = 75 %

| — | Fedtindhold: < eller = 30 % ved et fugtindhold i affedtet produkt på 75 % |
| --- | --- |

—

Fedtindhold: < eller = 30 % ved et fugtindhold i affedtet produkt på 75 %

| — | Kollagen/proteiner: maksimalt 16 % |
| --- | --- |

—

Kollagen/proteiner: maksimalt 16 %

| — | Sukkerindholdet: må højst være 1 % ved en fugtighedsgrad på 75 % af affedtet produkt. |
| --- | --- |

—

Sukkerindholdet: må højst være 1 % ved en fugtighedsgrad på 75 % af affedtet produkt.

Organoleptiske egenskaber:

| — | Elementerne i den sensoriske egenart i den kogte udgave af BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« er følgende:






  — | Røget: Afbalanceret smag og duft, vedvarende røgsmag i munden, modsætning til stærkt syrlig og hård duft. |
| --- | --- | --- |

—

Elementerne i den sensoriske egenart i den kogte udgave af BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« er følgende:

—

Røget: Afbalanceret smag og duft, vedvarende røgsmag i munden, modsætning til stærkt syrlig og hård duft.

| — | Blød: Indtryk af mørt, fedt og saftigt kød, smidig ved tygning, modsætning til hård og gummiagtig. |
| --- | --- |

—

Blød: Indtryk af mørt, fedt og saftigt kød, smidig ved tygning, modsætning til hård og gummiagtig.

| — | Sammenhængende: Grofthakket, sammenhængende, holder sig samlet, falder ikke fra hinanden ved udskæring. |
| --- | --- |

—

Sammenhængende: Grofthakket, sammenhængende, holder sig samlet, falder ikke fra hinanden ved udskæring.

| — | Mager: Indtryk af kød, men fremstår ikke for tør, modsætning til fed. |
| --- | --- |

—

Mager: Indtryk af kød, men fremstår ikke for tør, modsætning til fed.

| — | Farve: Ravgul som følge af røgningen. Gyldenbrun. |
| --- | --- |

—

Farve: Ravgul som følge af røgningen. Gyldenbrun.

BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« markedsføres rå eller kogt, hel eller skiveskåret, fersk, frossen eller dybfrossen, herunder kogt og frossen eller kogt og dybfrossen.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De dyr, der opfedes, er hundyr og kastrerede handyr. Andelen af slagtesvin, der er halotanfølsomme, må ikke overstige 3 %, og de skal være fri for allelen Rn-. Foderet til opfedningssvin indeholder mejeriprodukter og/eller biprodukter af mejeriprodukter, som må blandes, og hvis andel af opfedningsfoderet ligger på 15-35 % af tørstofindholdet. Vallen udgør mindst 50 % af disse mejeriprodukter og/eller biprodukter heraf.

Tilskudsfoderet til disse produkter indeholder mindst 50 % korn og kornrester. Den samlede fodermængde (mejeriprodukter, biprodukter af mejeriprodukter, tilskudsfoder) til opfedningssvin indeholder mindst 1,7 % linolsyre.

Når slagtningen foregår samme dag, som dyrene læsses og transporteres til slagteriet, skal de ved læsningen have fastet i mindst 12 timer. Hvis slagtningen finder sted dagen efter læsningen (eller senere), skal dyrene have fastet i mindst tre timer ved læsningen.

Der skal gå mindst to timer efter svinenes ankomst til slagteriet, til de slagtes. Svinenes vaskes ved ankomsten til slagteriet og inden bedøvelsen, undtagen når temperaturen udenfor er under +10 °C, eller når det på grund af nattefrost er nødvendigt at tømme vandrørene.

Minimumsvægten af svineslagtekroppene er fastsat til 80 kg.

De udskæringer, der kan anvendes, er udelukkende følgende:

| — | skinke |
| --- | --- |

—

skinke

| — | bov |
| --- | --- |

—

bov

| — | bryst |
| --- | --- |

—

bryst

| — | rygspæk |
| --- | --- |

—

rygspæk

| — | svinekam |
| --- | --- |

—

svinekam

| — | afpudsede stykker (hvis svælget anvendes, skal det være behandlet og uden kirtler og røde pletter). |
| --- | --- |

—

afpudsede stykker (hvis svælget anvendes, skal det være behandlet og uden kirtler og røde pletter).

Anvendelse af mekanisk udskåret kød og hakket kød på under 8 mm er forbudt.

Det er tilladt at anvende op til 50 % frosne råvarer (spæk og/eller magert kød) i en blanding. De stykker af frossent spæk og frossent magert kød, der må anvendes til pølserne »saucisse« og »jésus«, må højst have været frosset i henholdsvis 12 måneder og 9 måneder.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Fremstillingen — fra fremstilling af blandingen til røgning — skal finde sted inden for det geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Frosne, kogte eller skiveskårne produkter skal være indpakket, når forbrugerne får dem.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen skal angive betegnelsen: »Saucisse de Morteau« eller »Jésus de Morteau«. Et givet produkt har kun én salgsbetegnelse.

Hvis pølserne »saucisse« eller »jésus« ikke udelukkende ryges i et for området typisk røgeri benævnt »thué«, må hverken den visuelle eller skrevne kommunikation om produktet indikere, at pølserne er røget i et sådant røgeri.

Ethvert produkt under BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«, som skal distribueres til forbrugeren uden at være færdigpakket, er forsynet med en påsat individuel mærkning.

Ethvert produkt under BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«, som skal distribueres til forbrugeren i færdigpakket udgave sammen med andre produkter end »Saucisse de Morteau« i denne færdigpakning, er individuelt mærket.

Enhver færdigpakning beregnet til forbrugeren, som indeholder et eller flere produkter under BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« og ikke noget andet produkt, er forsynet med mindst ét mærke, f.eks. på færdigpakningens film, men det er ikke obligatorisk at mærke hver pølse for sig.

For så vidt angår BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« til videreforarbejdning, herunder i restauranter, er der ikke pligt til individuel mærkning.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for fremstillingen omfatter de fire departementer Doubs, Jura, Haute-Saône og Territoire de Belfort i deres fulde udstrækning.

I dette geografiske område eksisterer der traditionelt en ekspertise i fremstilling og røgning af BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«. Området svarer til placeringen af de såkaldte »thué« og de traditionelle røgerier, der kan findes i hele Franche-Comté.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Landbruget i Franche-Comté er især koncentreret om opdræt af malkekvæg, hvilket har sat sit præg på området.

Der findes således spredt over området mange ostemejerier, der lokalt benævnes »fruitières«.

Disse mejerier producerer biprodukter af mejeriprodukter, herunder valle, der er velegnet til dyrefoder, idet de er fedtfattige og kun indeholder en begrænset mængde umættede fedtsyrer, mens indholdet af lysin og threonin, der er essentielle aminosyrer, navnlig for svin, er betragteligt. På grund af de mange mejerier har der i Franche-Comté kunnet udvikle sig svineopdræt baseret på valle. Der eksisterer derfor i dette område en direkte og traditionel forbindelse mellem osteproduktion og svineopdræt.

En relativt tæt forekomst af mange små og mellemstore slagterier og opskæringsvirksomheder i forsyningsområdet har muliggjort et net af lokale forarbejdningsvirksomheder, hvis fortsat høje antal vidner om en dynamisk sektor.

Franche-Comté er desuden kendetegnet ved sine store skove med hovedsagelig nåletræer, især i bjergområderne. De mange tætliggende savværker muliggør lokal udnyttelse af nåletræstømmeret, samtidig med at der kan leveres det nødvendige brændsel til traditionel røgning.

I de koldere bjergområder kunne røgningen forenes med den nødvendige opvarmning af boligen. Derfor opstod der i Franche-Comté de såkaldte »thué«, der er rum, der både tjener til opvarmning af gården og som røgerum for opbevaringen af kødprodukter med henblik på tørring og røgning heraf, så de kan opbevares i længere tid.

Denne metode udviklede sig først i departementet Haut-Doubs, og den heraf vundne røgningsekspertise bredte sig til hele regionen Franche-Comté, hvor der opstod andre røgningsmetoder, der dog følger samme princip som for en »thué«. Morteau er i øvrigt navnet på en kommune i Haut-Doubs.

»Saucisse de Morteau« er en lige, rund og ensformet pølse med en forholdsvis stor diameter. Pølsen lukkes med en træsplint i den ene ende og en snor i den anden ende. »Jésus de Morteau« er en særlig form af »Saucisse de Morteau«, mere uregelmæssig i formen og med en større diameter. »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau« har en typisk ravgul til gyldenbrun farve. Den røgede duft er et af de stærke kendetegn ved »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau«. Teksturen i den kogte udgave af »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« er kendetegnet ved at være grofthakket og sammenhængende.

Tilknytningen mellem »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau« og det geografiske område ligger i såvel produktets særlige egenskaber som dets omdømme.

Fodringen af svinene med mejeriprodukter og biprodukter heraf og en begrænset del linolsyre (1,7 %) gør det muligt at vælge spæk med en stor andel af mættet fedt. Dette gør, at man tydeligt kan skelne de fint hvide spækstykker i blandingen. Dette spæk tåler også bedre varmen ved røgning og kogning af »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau«.

At pølserne indeholder en begrænset andel af umættet fedt, der klistrer mere, hvilket sikres gennem fodring af svinene med mejeriprodukter og biprodukter heraf, giver gode betingelser for, at produktet kan optage røgen.

Fodringen med større mængder mejeriprodukter, herunder valle, og de anvendte genetiske kriterier for udvælgelse af svinene sikrer, at kødet er ensfarvet lyserødt. Det hvide og faste spæk gør, at den fremtoning af pølsefyldet, som er karakteristisk for »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau«, bevares.

Oprindelig var »Saucisse de Morteau« lukket med en træsplint, som gjorde det muligt at hænge den op i »thué«-røgerummet. Pølsens størrelse skyldes, at den fyldes i en svinetyktarm. Producenterne bruger i dag stadig naturtarm af svin lukket med en træsplint i den ene ende.

Historisk er kødet blevet udskåret med kniv, og denne metode har været bestemmende for størrelsen på udskæringerne af både spæk og kød. I vore dage anvender producenterne en hakkemaskine eller cutter til udskæring og har bevaret størrelsen på kødstykkerne efter hakning.

Den massive tilstedeværelse af nåletræer har bidraget til, at røgningen af »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau« kun foretages med anvendelse af nåletræ, mens der i resten af Frankrig og i Europa for det meste anvendes løvtræer til røgningen af pølser. Ved den røgning, der foretages af BGB »Saucisse de Morteau«/»Jésus de Morteau«, har man bevaret de særlige træk ved den røgning, der foregår i »thué«. Der er tale om en langsom røgning, der gør det muligt for røgen at trænge helt ind i pølsens indre. Denne røgning er nødvendig på grund af produktets størrelse, navnlig for så vidt angår »Jésus de Morteau«.

Styringen af varigheden af og temperaturen under røgningen gør det muligt at kontrollere luftfugtigheden og undgå fermentering af produktet. Producenten styrer røgtilførslen, som skal være tilpasset efter flere faktorer såsom den mængde, der skal røges, temperatur og luftfugtighed i lokalet og brændslets fugtighed.

Denne styring af den langsomme røgning med grantræ er en særlig egenskab og gør det muligt for »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau« at opnå den ravgule farve og den karakteristiske røgede smag, der er så tæt tilknyttet fremstillingsområdet.

Det omdømme, som »Saucisse de Morteau« og »Jésus de Morteau« har opnået gennem tiden siden det 18. århundrede, har bredt sig uden for pølsernes hjemegn takket være den klare identificering af produktet ved hjælp af det letgenkendelige udseende (størrelsen, farven og træsplinten) og af de smagsmæssige kvaliteter (grofthakket pølse med røget smag).

»Saucisse de Morteau« er kendt i offentligheden, af restauratørerne og af forbrugerne. En kendskabsundersøgelse i 2008 blandt forbrugerne viser en kendskabsgrad på 71 %. Den identificeres direkte sammen med diverse oste og vine som et symbol på Franche-Comtés køkken. Forbindelsen mellem Franche-Comté og »Saucisse de Morteau« er stadig stærk, og pølsen har en fremtrædende plads i Franche-Comtés kulinariske arv. Selv om dette omdømme primært må tilskrives »Saucisse de Morteau«, har betegnelsen »Jésus de Morteau« også sit eget omdømme, ikke mindst i hjemegnen, hvor den ofte er at finde på hylderne ved siden af »Saucisse de Morteau«.

Den geografiske forankring og den fortsatte tætte tilstedeværelse af erhvervsdrivende i det geografiske område er vigtige faktorer for produktets omdømme.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-MorteauModif2017-QCOMUE18.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---