# Euroopa Liidu C 327/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 327 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik30. september 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 327

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik30. september 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 327/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Liidu majandusaasta 2018 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne | 1 |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| 2019/C 327/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | 168 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2019/C 327/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Liidu majandusaasta 2018 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

Euroopa Liidu majandusaasta 2018 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

1

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

2019/C 327/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

168

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 30.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Liidu majandusaasta 2018 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

(2019/C 327/01)

SISUKORD

| EESSÕNA | 2 |
| --- | --- |

| EUROOPA LIIDU POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS | 3 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON | 9 |
| --- | --- |

| 2018. MAJANDUSAASTA KOKKUVÕTE | 10 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD | 12 |
| --- | --- |

| BILANSS | 13 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 14 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 15 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 16 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 17 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS MAJANDUSAASTA 2018 | 90 |
| --- | --- |

| EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD | 104 |
| --- | --- |

| SÕNASTIK | 159 |
| --- | --- |

| LÜHENDITE LOETELU | 163 |
| --- | --- |

EESSÕNA

Mul on heameel esitleda Euroopa Liidu 2018. majandusaasta aruannet. See annab täieliku ülevaate ELi rahandusest ja ELi eelarve täitmisest eelmisel aastal, hõlmates ka teavet liidu tingimuslike kohustuste, finantskohustuste ja muude kohustuste kohta. Võttes arvesse liidu meetmete mitmeaastast olemust, antakse aruandes selgitusi nende oluliste finantsnäitajate ja arengu kohta. Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on komisjoni integreeritud finants- ja vastutusaruannete paketi osa ning moodustab olulise osa meie arenenud finantsaruandluse süsteemist.

ELi eelarve mõjutab vaatamata oma suhteliselt tagasihoidlikule suurusele miljoneid eurooplasi. See täiendab riikide eelarveid ning toetab poliitilisi prioriteete seal, kus tal on tõeline lisandväärtus ja kus ta suudab kõige tõhusamalt tulemusi anda.

2018. aasta oli praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viies aasta, mistõttu kõik finantsprogrammid toimisid täielikult. ELi eelarve täitmise maht oli kokku 173,1 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 156,7 miljardit eurot maksete assigneeringuid. ELi eelarve aitas meil kogu aasta jooksul lahendada keerukast geopoliitilisest olukorrast tulenevaid probleeme, tagades samal ajal strateegilised investeeringud ja kestliku majanduskasvu Euroopas.

Peaaegu pool vahenditest oli suunatud kestliku majanduskasvu, tööhõive ja konkurentsivõime toetamisele. Rahastati teadusuuringuid ja innovatsiooni programmi „Horisont 2020“ raames, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid COSME programmi raames ja haridust programmi „Erasmus+“ raames. Olulist rolli mängisid ka Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, Euroopa ühendamise rahastu ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid. Kutsun teid üles tutvuma paljude ELi investeeringute taustalugudega „InvestEU“ portaalis (https://europa.eu/investeu).

ELi eelarvest toetati oluliselt ka muid prioriteetseid valdkondi, nagu ELi terviklik lähenemisviis rändele, julgeolekuliit ja ELi välistegevus. See võimaldas liidul mängida ajal, mil olukord Euroopa naabruses on rahutu, olulist rolli rahvusvahelisel areenil ja aitas saavutada kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud valdkonnaüleseid poliitilisi eesmärke. 2018. aastal kliimaküsimuste integreerimisele eraldatud summa ületas 32 miljardi euro piiri, s.o 20 % kogu eelarvest.

Peale selle jätkus kestliku majanduskasvu ja Euroopa loodusvarade kaitsmise toetamine ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika ning programmi LIFE raames rakendatavate kliima- ja keskkonnameetmete kaudu.

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standarditega. Nende standardite järgimiseks täiustab komisjon järjepidevalt oma eeskirju ja menetlusi, organisatsioonilist struktuuri ja paindlikkust. Järjepidev ja tulemuslik aruandlus suurendab vastutust ELi kulude eest, mille eesmärk ei ole üksnes õigusnõuete täitmine. See aitab kaasata kodanikke ja muid sidusrühmi ning säilitada nende usaldust Euroopa Liidu vastu.

Günther H. OETTINGER

Euroopa Komisjoni eelarve ja personali eest vastutav volinik

EUROOPA LIIDU POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS

Euroopa Liit on liit, millele liikmesriigid usaldavad ühiste eesmärkide saavutamise. Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

1.   POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK

ELi aluslepingud

Üldised eesmärgid ja põhimõtted, millest liit ja Euroopa institutsioonid juhinduvad, on määratletud aluslepingutes. Liit ja ELi institutsioonid võivad tegutseda vaid neile aluslepingutega antud volituste piires neis lepingutes sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning nad peavad seda tegema kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega (1). Oma eesmärkide saavutamiseks ja oma poliitika elluviimiseks näeb liit ette endale vajalikud rahalised vahendid. Eesmärkide saavutamise eest vastutab komisjon koostöös liikmesriikidega ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

Aluslepingutes püstitatud eesmärke täitmiseks on ELi käsutuses mitmesuguseid vahendeid, millest üks on ELi eelarve. Muud vahendid on näiteks seadusandlikud ettepanekud või poliitiliste strateegiate järgimine.

Komisjoni poliitilised prioriteedid

Komisjoni poliitilised prioriteedid on määratletud komisjoni presidendi poliitilistes suunistes, milles on komisjoni meetmete tegevuskava, mis on täies kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia kui ELi pikaajalise majanduskasvu strateegiaga.

10 PRIORITEETI

| — | Uue hoo andmine töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele. |
| --- | --- |

—

Uue hoo andmine töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele.

| — | Tasakaalustatud ja edumeelne kaubanduspoliitika üleilmastumise ohjamiseks. |
| --- | --- |

—

Tasakaalustatud ja edumeelne kaubanduspoliitika üleilmastumise ohjamiseks.

| — | Ühendatud digitaalne ühtne turg. |
| --- | --- |

—

Ühendatud digitaalne ühtne turg.

| — | Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused. |
| --- | --- |

—

Vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused.

| — | Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika. |
| --- | --- |

—

Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika.

| — | Uue rändepoliitika suunas. |
| --- | --- |

—

Uue rändepoliitika suunas.

| — | Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga. |
| --- | --- |

—

Süvendatud ja õiglasem siseturg tugevama tööstusbaasiga.

| — | Euroopa kui tugev tegija rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

Euroopa kui tugev tegija rahvusvahelisel tasandil.

| — | Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit. |
| --- | --- |

—

Süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit.

| — | Demokraatlike muutuste liit. |
| --- | --- |

—

Demokraatlike muutuste liit.

Euroopa 2020. aasta strateegia

Euroopa 2020. aasta strateegia, milles ELi liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid 2010. aastal kokku leppisid, määratles ELi 10 aasta töökohtade loomise ja majanduskasvu strateegia (2). Strateegia esitas kolm vastastikku tugevdavat prioriteeti – arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv – ja viis ELi peamist eesmärki.

ELi eelarve on üks ELi vahend strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse panustamisel. Euroopa 2020. aasta strateegia konkreetsete tulemuste saavutamiseks kasutatakse laia valikut liikmesriigi, ELi ja rahvusvahelise tasandi meetmeid.

Kestliku arengu tegevuskava aastani 2020 (3)

Kestlik areng on olnud pikka aega Euroopa projekti keskmes. ELi aluslepingud tunnistavad selle majanduslikku, sotsiaalset ja keskkondlikku mõõdet, millele tuleks keskenduda samaaegselt. EL on pühendunud arengule, mis vastab tänapäeva vajadustele, ohverdamata tulevaste põlvede suutlikkust rahuldada oma vajadusi. ELi eelarve mängib olulist rolli paljude kestlikkusega seotud probleemide lahendamisel alates noorte töötusest kuni elanikkonna vananemise, kliimamuutuse, saaste, säästva energia ja rändeni. Praeguse komisjoni ametiajal on kestlik areng integreeritud olulistesse valdkonnaülestesse projektidesse ning valdkondlikesse tegevuspõhimõtetesse ja algatustesse.

ELi eelarvest toetatavaid poliitikavaldkondi rakendatakse kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku ja vastavate valdkondlike õigusaktidega, milles on määratletud kuluprogrammid.

Mitmeaastane finantsraamistik ja kuluprogrammid

Mitmeaastane finantsraamistik kirjeldab ELi poliitiliste prioriteetide rahalist piisavalt pika aja jooksul, et olla tulemuslik ning pakkuda oma ELi vahenditest toetuse saajatele ja kaasrahastavatele riigiasutustele järjekindlat pikaajalist ülevaadet. Selles sätestatakse kõigi ELi kulutuste ja peamiste kulukategooriate (rubriikide) aastased maksimumsummad (ülemmäärad). Kõigi rubriikide ülemmäärade summa moodustab kõigi kulukohustuste assigneeringute ülemmäära. Mitmeaastane finantsraamistik võetakse vastu ühehäälselt, mis tähendab, et liikmesriigid on kokku leppinud eesmärgid ja kulude suuruse (eelarveliste kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärad) ning sellega on nõustunud ka Euroopa Parlament.

Institutsioonidevaheline kokkulepe

Mitmeaastast finantsraamistikku täiendab institutsioonidevaheline kokkulepe, (4) mis on Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poliitiline kokkulepe. See kokkulepe võeti vastu 2013. aastal vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 295. Selle eesmärk on rakendada eelarvedistsipliini, parandada iga-aastase eelarvemenetluse toimimist ja institutsioonidevahelist koostööd eelarve küsimustes ning tagada usaldusväärne finantsjuhtimine.

Aastaeelarve

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 koostab aastaeelarve komisjon ning selle võtavad vastu Euroopa Parlament ja nõukogu tavaliselt iga aasta detsembri keskel. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarveaasta tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

ELi peamine rahastamisallikad on omavahenditulud, mida täiendavad muud tulud. Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid (näiteks tolli- ja suhkrumaksud), käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid. Muud ELi tegevusest saadavad tulud (näiteks konkurentsitrahvid) moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud muud tulud. Omavahendite kogusumma käesolevas mitmeaastases finantsraamistikus ei tohi ületada 1,20 % liikmesriikide kogurahvatulust.

ELi põhitegevuskulud katavad mitmeaastase finantsraamistiku erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. ELi eelarvet täidetakse kolmel viisil:

| — | Jagatud eelarve täitmine: selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub 75 % kuludest ja seda kasutatakse näiteks põllumajanduskulude ja struktuurimeetmete puhul. |
| --- | --- |

—

Jagatud eelarve täitmine: selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub 75 % kuludest ja seda kasutatakse näiteks põllumajanduskulude ja struktuurimeetmete puhul.

| — | Otsene eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused. |
| --- | --- |

—

Otsene eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused.

| — | Kaudne eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks kolmandatele osapooltele, näiteks ELi reguleerimisametitele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

—

Kaudne eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks kolmandatele osapooltele, näiteks ELi reguleerimisametitele või rahvusvahelistele organisatsioonidele.

Finantsmäärus

Üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus (5) on ELi rahanduses keskne õigusakt, milles on määratletud ELi eelarve suhtes kohaldatavad finantsreeglid.

2.   VALITSEMINE JA ARUANDEKOHUSLUS

2.1.   INSTITUTSIOONILINE ÜLESEHITUS

ELi juhtivad organisatsioonid on ELi institutsioonid, ametid ja muud ELi asutused, mis on loetletud raamatupidamise konsolideeritud aastaaruande lisade punktis 9. Euroopa Investeerimispank (EIP), Euroopa Investeerimisfond (EIF) ja Euroopa Keskpank (EKP) finantsmääruse kohaldamisalasse ei kuulu. Peamised institutsioonid, kelle ülesanne on töötada välja poliitika ja võtta vastu otsused, on Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjon.

Euroopa Komisjon on unikaalne organisatsioon. Vastavalt aluslepingule vastutab komisjon õigusaktide kavandamise, ettevalmistamise ja nende vastuvõtmisettepanekute tegemise eest, ELi poliitika juhtimise eest, sh ELi õiguse rakendamise järelevalve ja selle täitmise tagamine ning ELi rahastamise jaotamine, ning ELi esindamise eest rahvusvahelisel tasandil.

Aluslepingus (6) nähakse ette, et komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega. Koos tagavad nad assigneeringute kasutamise kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Määrustes on sätestatud liikmesriikide kontrolli- ja auditeerimiskohustused eelarve täitmisel ning sellest tulenevad kohustused. Neis on sätestatud ka iga institutsiooni kohustused ja üksikasjalikud kulueeskirjad.

Komisjon täidab neid rolle volinike kolleegiumi juhtimisel, kes määratleb prioriteedid ja võtab üldise poliitilise vastutuse komisjoni otsuste eest. President, kelle mõjuvõimu suurendati Nice’i ja Lissaboni lepingutega, otsustab komisjoni sisemise ülesehituse, tagades selle kui kollegiaalse kogu järjekindla ja tõhusa toimimise.

Komisjoni sisemine toimimine põhineb real olulistel, head valitsemistava toetavatel põhimõtetel: selged rollid ja vastutusalad, tugev pühendumus tulemusjuhtimisele ja vastavus õigusraamistikule, selged aruandekohusluse mehhanismid, kvaliteetne ja kaasav reguleeriv raamistik, avatus ja läbipaistvus ning kõrged eetikanormid.

2.2.   KOMISJONI JUHTIMISSTRUKTUUR

Euroopa Komisjonil on unikaalne juhtimissüsteem, milles tehakse selget vahet poliitilistel ja halduslikel järelevalvestruktuuridel ja milles on selgesti määratletud vastutusalad ja finantsaruandlus (7). See süsteem põhineb aluslepingutel ja selle struktuur on arenenud, et kohanduda muutuva keskkonnaga ja jääda vastavusse asjaomastes rahvusvahelistes standardites (8) sätestatud parimate tavadega.

Komisjon võttis 2018. aastal vastu „juhtimispaketi“, (9) mis ühtlustas ja tugevdas oluliselt tema juhtimiskorda ning toetus Euroopa Kontrollikoja (10) ja siseauditi talituse hiljutise audititöö tulemustele.

| — | Kollegiaalset poliitilist vastutust komisjoni töö eest kannab volinike kolleegium. Eelarve täitmise tegevuslik külg on delegeeritud peadirektoritele ja talituste juhtidele, kes juhivad komisjoni juhtimisstruktuuri (11). |
| --- | --- |

—

Kollegiaalset poliitilist vastutust komisjoni töö eest kannab volinike kolleegium. Eelarve täitmise tegevuslik külg on delegeeritud peadirektoritele ja talituste juhtidele, kes juhivad komisjoni juhtimisstruktuuri (11).

| — | Kolleegium delegeerib oma finantsjuhtimise ülesandeid peadirektoritele või talituste juhtidele, kellest saavad seeläbi volitatud eelarvevahendite käsutajad. Neid ülesandeid võib delegeerida edasi direktoritele, üksuste juhtidele ja teistele, kellest saavad seeläbi edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad. Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast. |
| --- | --- |

—

Kolleegium delegeerib oma finantsjuhtimise ülesandeid peadirektoritele või talituste juhtidele, kellest saavad seeläbi volitatud eelarvevahendite käsutajad. Neid ülesandeid võib delegeerida edasi direktoritele, üksuste juhtidele ja teistele, kellest saavad seeläbi edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad. Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast.

| — | Auditi järelevalvekomitee võtab järelmeetmeid auditite, eelkõige siseauditi talituse, aga ka Euroopa Kontrollikoja omade alusel. |
| --- | --- |

—

Auditi järelevalvekomitee võtab järelmeetmeid auditite, eelkõige siseauditi talituse, aga ka Euroopa Kontrollikoja omade alusel.

| — | Presidendile alluv üldjuhatus eesotsas peasekretäriga kutsub regulaarselt kokku eelarve, inimressursside ja julgeoleku eest vastutavad peadirektorid ning õigustalituse peadirektori. Eelarve ja halduse eest vastutavad presidendi kantselei liikmed ning eelarve, inimressursside ja halduse eest vastutavate komisjoniliikmete kantseleiülemad on vaatlejad. Üldjuhatus nõustab, teostab järelevalvet ja koordineerib peamisi haldusküsimusi sellistes valdkondades, nagu finants- ja inimressursside, riskide, tulemuslikkuse ja IT juhtimine, küber- ja füüsiline julgeolek, talitluspidevus ja infohaldus. Nii aitab üldjuhatus tagada, et komisjonil oleksid olemas vajalikud struktuurid, protsessid ja halduspoliitika kolleegiumi poliitiliste prioriteetide saavutamiseks ning aluslepingutega talle usaldatud ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks. |
| --- | --- |

—

Presidendile alluv üldjuhatus eesotsas peasekretäriga kutsub regulaarselt kokku eelarve, inimressursside ja julgeoleku eest vastutavad peadirektorid ning õigustalituse peadirektori. Eelarve ja halduse eest vastutavad presidendi kantselei liikmed ning eelarve, inimressursside ja halduse eest vastutavate komisjoniliikmete kantseleiülemad on vaatlejad. Üldjuhatus nõustab, teostab järelevalvet ja koordineerib peamisi haldusküsimusi sellistes valdkondades, nagu finants- ja inimressursside, riskide, tulemuslikkuse ja IT juhtimine, küber- ja füüsiline julgeolek, talitluspidevus ja infohaldus. Nii aitab üldjuhatus tagada, et komisjonil oleksid olemas vajalikud struktuurid, protsessid ja halduspoliitika kolleegiumi poliitiliste prioriteetide saavutamiseks ning aluslepingutega talle usaldatud ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks.

2.3.   KOMISJONI FINANTSJUHTIMINE

Seega on finantsjuhtimise rollid ja ülesanded komisjonis selgesti määratletud (nt finantsmääruses) ja rakendatud. See on selgete vastutusaladega detsentraliseeritud lähenemisviis, mille eesmärk on luua juhtimiskultuur, mis innustaks ametnikke võtma vastutust nende kontrolli all oleva tegevuse eest, ning anda neile kontroll nende vastutuse all oleva tegevuse üle.

Komisjon võib delegeerida konkreetsete programmide rakendamise rakendusametitele. Kuluotsuseid võidakse samuti hallata koos muude institutsioonide või asutustega või nende kaudu. Suurt osa eelarvest hallatakse koostöös liikmesriikidega eelarve täitmine süsteemi kaudu, eelkõige struktuurifondide ja põllumajanduse valdkonnas.

Eelarve täitmise ülesanded on usaldatud ka:

| — | liikmesriikide ametiasutustele, |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ametiasutustele,

| — | Euroopa Investeerimispanga grupile, |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispanga grupile,

| — | kolmandatele riikidele, |
| --- | --- |

—

kolmandatele riikidele,

| — | rahvusvahelistele organisatsioonidele (nt Maailmapank või ÜRO), |
| --- | --- |

—

rahvusvahelistele organisatsioonidele (nt Maailmapank või ÜRO),

| — | muudele üksustele. |
| --- | --- |

—

muudele üksustele.

Peadirektorid kui eelarvevahendite volitatud käsutajad vastutavad ressursside usaldusväärse finantsjuhtimise eest. Eelarvevahendite volitatud käsutajad peavad ELi eelarve täitmisel täitma finantsmääruse sätteid ja seadma sisse asjakohase sisekontrolli raamistiku. Sisekontrolli eesmärgid keskenduvad muu hulgas:

| — | tegevuse tulemuslikkusele, tõhususele ja säästlikkusele, |
| --- | --- |

—

tegevuse tulemuslikkusele, tõhususele ja säästlikkusele,

| — | finantskontrollile ja võitlusele pettuse vastu, |
| --- | --- |

—

finantskontrollile ja võitlusele pettuse vastu,

| — | ausameelsusele ja eetikale, |
| --- | --- |

—

ausameelsusele ja eetikale,

| — | inimressursi haldamisele, |
| --- | --- |

—

inimressursi haldamisele,

| — | aruandluse usaldusväärsusele, |
| --- | --- |

—

aruandluse usaldusväärsusele,

| — | teabevahetusele, |
| --- | --- |

—

teabevahetusele,

| — | vara ja teabe säilimise tagamisele. |
| --- | --- |

—

vara ja teabe säilimise tagamisele.

Iga eelarvevahendite volitatud käsutaja võib tugineda sisekontrollisüsteemide rakendamise järelevalvel ja seirel ühele või kahele riskijuhtimise ja sisekontrolli eest vastutavale tipp- või keskastme juhile. Komisjoni kesktalitused edendavad parimaid tavasid ning annavad juhiseid ja nõu nende kasutamiseks.

Komisjoni strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli raames nõutakse igalt eelarvevahendite volitatud käsutajalt aasta tegevusaruande koostamist meetmete, poliitiliste saavutuste ja aasta tulemuste kohta. Selles ta kinnitab, et vahendeid on kasutatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, ning et tema kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Komisjoni tasandil on ELi eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne peamine vahend, millega volinike kolleegium võtab poliitilise vastutuse eelarve haldamise eest.

Komisjoni peaarvepidaja vastutab tsentraalselt rahavoogude juhtimise, sissenõudmismenetluste, rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel põhinevate raamatupidamiseeskirjade ja meetodite sätestamise, raamatupidamissüsteemide valideerimise ning komisjoni ja ELi majandusaasta konsolideeritud aruannete koostamise eest. Peaarvepidajal tuleb ka anda majandusaasta aruandele allkiri deklareerimaks, et see annab tõese ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja liidu rahavoogude kõigist olulistest tahkudest. Raamatupidamise aastaaruande võtab vastu volinike kolleegium. Peaarvepidaja täidab oma funktsiooni sõltumatult ja tal on suur vastutus finantsaruandluse eest komisjonis. Komisjoni siseaudiitor on samuti tsentraliseeritud ja sõltumatu funktsiooni täitja, kes esitab sõltumatuid nõuandeid, seisukohti ja soovitusi komisjoni, ELi asutuste ja muude autonoomsete asutuste sisekontrollisüsteemide kvaliteedi ja toimimise kohta.

2.4.   TULEMUSRAAMISTIK

Kindlate tulemusraamistike rakendamine on oluline tugeva tulemustele orienteerituse, ELi lisaväärtuse ja ELi programmide usaldusväärse juhtimise tagamiseks. ELi eelarve tulemusraamistik on väga põhjalik, olles tulemuspõhise eelarvestamise raamistike standardnäitaja poolest kõrgemal kohal kui üksi Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kuuluv riik. ELi eelarve tulemusraamistiku kaudu esitatakse aruandeid mitut liiki ja mitme tasandi strateegiliste eesmärkide, sihtide ja ülesannete, sh Euroopa 2020. aasta strateegia ja muude poliitiliste prioriteetide kohta. See peab võtma arvesse ka eesmärkide mitmekesisust ning poliitikavaldkondade ja programmide vastastikust täiendavust ja integreerimist, samuti liikmesriikide olulist rolli ELi eelarve täitmisel.

| — | Sihid, näitajad ja eesmärgid kajastuvad programmide õiguslikes alustes ning komisjon annab nende kohta igal aastal aru eelarveprojektile lisatavate programmide tegevusaruannete kaudu. Nendes esitatakse oluline teave, mis on vajalik programmi hoolika kontrollimise ja selle tulemuslikkuse mõõtmiseks: see hõlmab 7 aasta finantskohustusi, programmi tulemuslikkuse baasväärtusi (poliitikameetme lähtepunktid), lõppeesmärke (saavutamiseks mitmeaastase programmitöö perioodi lõpuks) ja vahe-eesmärke. |
| --- | --- |

—

Sihid, näitajad ja eesmärgid kajastuvad programmide õiguslikes alustes ning komisjon annab nende kohta igal aastal aru eelarveprojektile lisatavate programmide tegevusaruannete kaudu. Nendes esitatakse oluline teave, mis on vajalik programmi hoolika kontrollimise ja selle tulemuslikkuse mõõtmiseks: see hõlmab 7 aasta finantskohustusi, programmi tulemuslikkuse baasväärtusi (poliitikameetme lähtepunktid), lõppeesmärke (saavutamiseks mitmeaastase programmitöö perioodi lõpuks) ja vahe-eesmärke.

| — | Komisjon edendab kõigis oma talitustes tulemustele keskendumist, et tagada ressursside eraldamine prioriteetidele ja see, et iga meede on tulemuslik ja annab lisaväärtust. Peale selle on ta paari viimase aasta jooksul töötanud välja lähenemisviisi, mis edendab paremat tasakaalu nõuete järgimise ja tulemuslikkuse vahel. |
| --- | --- |

—

Komisjon edendab kõigis oma talitustes tulemustele keskendumist, et tagada ressursside eraldamine prioriteetidele ja see, et iga meede on tulemuslik ja annab lisaväärtust. Peale selle on ta paari viimase aasta jooksul töötanud välja lähenemisviisi, mis edendab paremat tasakaalu nõuete järgimise ja tulemuslikkuse vahel.

| — | Eelarve halduse ja täitmise aastaaruandes antakse igakülgne ülevaade ELi eelarve tulemuslikkusest, haldamisest ja kaitsest. Selles selgitatakse, kuidas ELi eelarve toetab Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, ELi eelarvega saavutatud tulemusi ja seda, millist rolli mängib komisjon eelarve ja finantsjuhtimise kõrgeimate normide tagamisel ja edendamisel. |
| --- | --- |

—

Eelarve halduse ja täitmise aastaaruandes antakse igakülgne ülevaade ELi eelarve tulemuslikkusest, haldamisest ja kaitsest. Selles selgitatakse, kuidas ELi eelarve toetab Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, ELi eelarvega saavutatud tulemusi ja seda, millist rolli mängib komisjon eelarve ja finantsjuhtimise kõrgeimate normide tagamisel ja edendamisel.

| — | Euroopa Kontrollikoda läheneb oma aasta- ja eriaruannetes eelarve kvalitatiivsetele aspektidele, sh tulemuslikkusele, süstemaatiliselt ja põhjalikult. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoda läheneb oma aasta- ja eriaruannetes eelarve kvalitatiivsetele aspektidele, sh tulemuslikkusele, süstemaatiliselt ja põhjalikult.

Kõik need elemendid annavad eelarvepädevatele institutsioonidele hea võimaluse võtta tulemuslikkust olulise tegurina arvesse järgmise aastaeelarve üle otsustamisel.

2.5.   FINANTSARUANDLUS

ELi finantsaruandluse põhielement on ELi integreeritud finants- ja vastutusaruanded, mis koosnevad ELi majandusaasta konsolideeritud aruandest, eelarve halduse ja täitmise aastaaruandest, mis hõlmab finantsmääruse artikli 247 lõike 1 punkti e kohast hindamisaruannet, siseauditi aastaaruandest, järgnevat viit aastat käsitlevast tulevaste tulu- ja kuluvoogude pikaajalisest prognoosist ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruandest. Integreeritud finants- ja vastutusaruanded annavad avalikkusele igal aastal igakülgse ülevaate ELi rahalisest ja tegevuslikust olukorrast.

ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes esitatakse finantsteave ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste kohta nii tekkepõhise raamatupidamise kui ka eelarve seisukohast. Need aruanded ei sisalda liikmesriikide majandusaasta aruandeid.

Majandusaasta konsolideeritud aruanne koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

| a) | raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetest ning |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannetest ning

| b) | eelarve täitmise aruannetest, mis annavad koondülevaate eelarve täitmisest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruannetest, mis annavad koondülevaate eelarve täitmisest.

Peale selle on majandusaasta konsolideeritud aruandele lisatud raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs, milles võetakse kokku raamatupidamise aastaannetes kajastatud olulised muutused ja suundumused ning selgitatakse märkimisväärseid riske ja ebakindlust, mis on ELi seni mõjutanud või millega tal on vaja tulevikus tegeleda.

Komisjoni aruandlus ja aruandekohustus

| Integreeritud finants- ja vastutusaruanded 
  Finantsmääruse artikkel 247 | — | ELi majandusaasta konsolideeritud aruanne |
| --- | --- | --- |

Integreeritud finants- ja vastutusaruanded 
  Finantsmääruse artikkel 247

—

ELi majandusaasta konsolideeritud aruanne

| — | ELi eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne (k.a ELi rahanduse hindamisaruanne) |
| --- | --- |

—

ELi eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne (k.a ELi rahanduse hindamisaruanne)

| — | Siseauditi aastaaruanne |
| --- | --- |

—

Siseauditi aastaaruanne

| — | Viit aastat käsitlev tulevaste tulu- ja kuluvoogude pikaajaline prognoos |
| --- | --- |

—

Viit aastat käsitlev tulevaste tulu- ja kuluvoogude pikaajaline prognoos

| — | Aruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta

Muud aruanded

| — | Teabepakett seoses kõnega olukorrast Euroopa Liidus |
| --- | --- |

—

Teabepakett seoses kõnega olukorrast Euroopa Liidus

| — | Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta

| — | Peadirektoraatide aasta tegevusaruanded |
| --- | --- |

—

Peadirektoraatide aasta tegevusaruanded

| — | Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne |
| --- | --- |

—

Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne

2.6.   VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISE MENETLUS

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) on ELi institutsioonide (ja asutuste) välisaudiitor. Kontrollikoja ülesanne on aidata kaasa ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohuslust ja läbipaistvust ning toimida ELi kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja roll ELi sõltumatu välisaudiitorina on kontrollida, et ELi vahendid oleksid õigesti kajastatud, et neid kogutaks ja kasutataks kooskõlas asjaomaste eeskirjade ja määrustega ning et neist saadav kasu oleks võimalikult suur.

Kontrollikoda koostab oma tegevuse käigus ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

| 1) | aastaaruande üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud ELi majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta; |
| --- | --- |

1)

aastaaruande üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud ELi majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta;

| 2) | kontrollikoja audititele tugineva ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamuse, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) kogutud tulude ja lõplikele makse saajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ning |
| --- | --- |

2)

kontrollikoja audititele tugineva ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamuse, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) kogutud tulude ja lõplikele makse saajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ning

| 3) | konkreetsete valdkondade eriaruanded ja konkreetsed aastaaruanded (nt Euroopa Arengufondi, ELi ametite kohta). |
| --- | --- |

3)

konkreetsete valdkondade eriaruanded ja konkreetsed aastaaruanded (nt Euroopa Arengufondi, ELi ametite kohta).

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Eelarvetsükli viimane etapp on asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine. See kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist mõõdet. See on otsus, millega eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon (s.o nõukogu soovituse alusel tegutsev Euroopa Parlament) vabastab komisjoni (ja teised ELi asutused) vastutusest asjaomase eelarve haldamise eest. Kõnealune otsus põhineb ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja komisjoni aruannete (ELi eelarve halduse ja täitmise aastaaruanne, eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruanne ning aastaaruanne eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile läbiviidud siseauditite kohta), samuti Euroopa Kontrollikoja aastaaruande auditiarvamuse (kinnitava avalduse) ja eriaruannete läbivaatamisel. Selles võetakse arvesse ka komisjoni kirjalikke vastuseid küsimustele ja muudele teabetaotlustele ning eelarvevoliniku, volinike, peamiste kuluvaldkondade eest vastutavate peadirektorite ja peasekretäri ärakuulamisi Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni ees.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tulemus võib olla üks kolmest: heakskiidu andmine, selle edasilükkamine või heakskiidu andmisest keeldumine. Lõpliku eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruanded sisaldavad ka nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu konkreetseid komisjonile suunatud taotlusi. Neid taotlusi käsitletakse järelmeetmete aruandes, milles komisjon esitab ülevaate konkreetsetest meetmetest, mida ta on võtnud või plaanib võtta.

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2018. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille institutsioonid ja asutused on esitanud vastavalt Euroopa liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 246 lõike 2 kohaselt. Käesolevaga kinnitan, et aruanne on koostatud finantsmääruse XIII jaotise ja raamatupidamisarvestuse põhimõtete, normide ja meetodite kohaselt, mida on kirjeldatud finantsaruannete lisades.

Olen saanud nende institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu vajaliku teabe, mille õigsust nad kinnitasid ja mis oli vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks.

Käesolevaga kinnitan, et nimetatud teabe ja kontrollimise alusel, mida pidasin vajalikuks enne Euroopa Komisjoni aruannete allakirjutamist teha, olen piisavalt kindel, et aruanded kajastavad Euroopa Liidu finantsseisundit, tegevustulemusi ja rahavooge kõigis olulistes aspektides õiglaselt.

Komisjoni peaarvepidaja

Rosa ALDEA BUSQUETS

21. juuni 2019

2018. MAJANDUSAASTA KOKKUVÕTE

Liidu 2018. aasta eelarve täitmine

Liidu 2018. aasta eelarve täitmine

2018. aasta kinnitatud eelarve keskendus Euroopa kahele kümnest peamisest poliitilisest prioriteedist, mille president Juncker sätestas komisjoni käesoleva koosseisu ametiaja alguses. Üks oli reageerimine keerukast poliitilisest olukorrast tulenevalt Euroopa ees seisvatele uutele väljakutsetele, alates rände juhtimisest kuni ELi välispiiride ja Euroopa kodanike julgeoleku kaitsmiseni. Teine oli strateegiline investeerimine ja jätkusuutlik majanduskasv, et toetada majanduslikku ühtekuuluvust ja luua uusi töökohti, eriti noortele. Lisaks neile kahele prioriteedile toetasid 2018. aasta eelarve ja muud rahastamisvahendid jätkuvalt põllumajandustootjaid ja maaelu arengut ning süvendasid ja tugevdasid ELi liikmesriikide vahelisi strateegilisi võrke ja võrkudevahelisi ühendusi, rakendades digitaalset ühtset turgu ja energialiitu. Komisjon jätkas ELi kui olulise majandus- ja poliitilise partneri ning juhtiva rahvusvahelise investeeringute ja humanitaarabi andja välismõõtme toetamist.

ELi 2018. aasta eelarve täitmise maht oli kokku 173,1 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 156,7 miljardit eurot maksete assigneeringuid.

Peaaegu pooled vahenditest (87,4 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringutena) olid mõeldud aruka ja kaasava majanduskasvu, töökohtade loomise, konkurentsivõime ja ühtekuuluvuse ergutamiseks. Rahastati teadusuuringuid ja innovatsiooni programmi „Horisont 2020“ raames, haridust programmi „Erasmus+“ raames, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid COSME programmi raames, Euroopa ühendamise rahastut, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatisfondi, mis on Euroopa investeerimiskava liikumapanev jõud, ning edendati liikmesriikide ja piirkondade lähenemist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil. Peale selle toetati ELi eelarvest Euroopa põllumajandustootjaid 44,4 miljardi euroga maksete investeeringutes.

majanduskasvu, töökohtade loomise, konkurentsivõime ja ühtekuuluvuse

Euroopa põllumajandustootjaid

Eelarvet kasutati ka liidu välispiiride tugevdamiseks ning rände- ja pagulaskriisi lahendamiseks, rahastades selliseid meetmeid nagu hädaabi, ümberpaigutamine, piirikontroll, pagulaste ja varjupaigataotlejate ümberasustamine, tagasisaatmine ja integreerimine. Peale selle jätkus õigus- ja põhiõiguste kaitse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse programmide rahastamine eelarvest, et Euroopa kogukonnad jääksid kaasavaks, vabaks ja õiglaseks.

välispiiride

rände- ja pagulaskriisi

Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Taust

Taust

23. juunil 2016 hääletas enamik Euroopa Liidu liikmesust käsitleval referendumil osalenud Ühendkuningriigi kodanikke EList lahkumise poolt. 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule ametlikult oma kavatsusest EList ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (Euratom) lahkuda. Sellega algatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase menetluse liikmesriigi liidust väljaastumise kohta.

Läbirääkimisprotsess

Läbirääkimisprotsess

Komisjon avaldas 19. märtsil 2018 väljaastumislepingu projekti, milles andis ülevaate läbirääkimistel tehtud edusammudest. EL ja Ühendkuningriik esitasid läbirääkimiste esimesel etapil tehtud edusammude tulemusel õigusliku teksti – väljaastumislepingu projekti finantskokkulepet käsitleva osa.

14. novembril 2018 avaldati ühisaruanne, milles anti teada, et läbirääkijate tasandil on lepitud kokku väljaastumislepingu projekti täistekst ning Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu tulevaste suhete raamistikku käsitleva poliitilise deklaratsiooni kava. Samal päeval avaldati uuendatud ja kokku lepitud väljaastumisleping, milles Ühendkuningriik nõustus täitma kõik oma praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik, sh oma osa liidu kohustustes ja tingimuslikes kohustustes. Ühendkuningriigi valitsus kiitis väljaastumislepingu projekti 14. novembril heaks ja Euroopa Ülemkogu kinnitas selle 25. novembril 2018. 11. jaanuaril 2019 kiitis nõukogu (vastavalt artiklile 50) heaks otsuse sõlmida väljaastumisleping ja saata see kooskõlastamiseks Euroopa Parlamendile. Euroopa Ülemkogu nõustus 21. märtsil 2019 Ühendkuningriigi palvel ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 50 pikendama Ühendkuningriigi väljaastumistähtaega 22. maini 2019 tingimusel, et alamkoda kiidab väljaastumislepingu heaks hiljemalt 29. märtsiks 2019, ja 12. aprillini 2019 juhul, kui ei kiida (12). Alamkoda ei kiitnud väljaastumislepingut 29. märtsiks 2019 heaks ja seega nõustus Euroopa Ülemkogu 10. aprillil 2019, taas Ühendkuningriigi palvel, pikendama Ühendkuningriigi väljaastumistähtaega 31. oktoobrini 2019 (13). Väljaastumine peaks toimuma ratifitseerimismenetluste lõpuleviimisele järgneva kuu esimesel kuupäeval või 1. novembril 2019, olenevalt sellest, kumb on varasem. Ühendkuningriik jääb liikmesriigiks kuni uue väljaastumiskuupäevani koos täielike õiguste ja kohustustega kooskõlas ELi lepingu artikliga 50 ning Ühendkuningriigil on õigus oma teatis igal ajal tagasi võtta.

12

13

Finantskokkulepe ja ELi raamatupidamise aastaaruanne 2018

Finantskokkulepe ja ELi raamatupidamise aastaaruanne 2018

Finantskokkuleppe kohta märgiti 14. novembril 2018 avaldatud väljaastumislepingu projektis, et Ühendkuningriik on nõus täitma kõik oma praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik. Konkreetsemalt on väljaastumislepingu projektis kirjas, et Ühendkuningriik täidab oma osa järgmistest liidu ees võetud kohustustest:

| — | liidu eelarve ja liidu detsentraliseeritud asutuste eelarvete eelarvelised kulukohustustes seisuga 31. detsember 2020 – vt väljaastumislepingu projekti artikkel 140; |
| --- | --- |

—

liidu eelarve ja liidu detsentraliseeritud asutuste eelarvete eelarvelised kulukohustustes seisuga 31. detsember 2020 – vt väljaastumislepingu projekti artikkel 140;

| — | kuni 31. detsembrini 2020 tekkinud liidu kohustuste rahastamises, mõningate eranditega – vt artikkel 142; |
| --- | --- |

—

kuni 31. detsembrini 2020 tekkinud liidu kohustuste rahastamises, mõningate eranditega – vt artikkel 142;

| — | liidu tingimuslikes finantskohustustes, mis tulenevad enne väljaastumiskuupäeva otsustatud/heakskiidetud finantstehingutest – vt artiklid 143 ja 144, ning |
| --- | --- |

—

liidu tingimuslikes finantskohustustes, mis tulenevad enne väljaastumiskuupäeva otsustatud/heakskiidetud finantstehingutest – vt artiklid 143 ja 144, ning

| — | liidu tingimuslike kohustuste täitmiseks tehtavates maksetes, mille tähtaeg saabub liidu finantshuvidega seotud kohtuasjade tulemusena (kohtuasjad, mille aluseks olevad faktilised asjaolud toimusid hiljemalt 31. detsembril 2020) – vt artikkel 147. |
| --- | --- |

—

liidu tingimuslike kohustuste täitmiseks tehtavates maksetes, mille tähtaeg saabub liidu finantshuvidega seotud kohtuasjade tulemusena (kohtuasjad, mille aluseks olevad faktilised asjaolud toimusid hiljemalt 31. detsembril 2020) – vt artikkel 147.

Käesolevate aruannete allakirjutamise ajal, ja arvestades, et Ühendkuningriik ei ole väljaastumislepingut ratifitseerinud, ei ole tegelik väljaastumiskuupäev ja -viis (lepinguga või ilma) veel teada. Praeguse olukorra alusel võib öelda, et 2018. aastal see ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele finantsmõju ei avaldanud.

RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD (14)

14

SISUKORD

SISUKORD

| BILANSS | 13 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 14 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 15 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 16 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 17 |
| --- | --- |

| 1. | PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED | 17 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BILANSI LISAD | 30 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TULEMIARUANDE LISAD | 57 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA TINGIMUSLIKUD VARAD | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANTSRISKIDE JUHTIMINE | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED | 84 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED | 86 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDEERIMISE ULATUS | 86 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANSS

BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| PÕHIVARA | | | |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 446 | 405 |
| Kinnisvara ja seadmed | 2.2 | 11 185 | 10 745 |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud | 2.3 | 591 | 581 |
| Finantsvarad | 2.4 | 65 231 | 59 980 |
| Eelmaksed | 2.5 | 26 006 | 25 022 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 416 | 611 |
| | | 103 875 | 97 344 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Finantsvarad | 2.4 | 4 168 | 8 655 |
| Eelmaksed | 2.5 | 23 968 | 24 005 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 24 248 | 11 755 |
| Laovaru | 2.7 | 73 | 295 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.8 | 18 113 | 24 111 |
| | | 70 570 | 68 821 |
| AKTIVA KOKKU | | 174 444 | 166 165 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Pension ja muud töötajahüvitised | 2.9 | (80 456 ) | (73 122 ) |
| Eraldised | 2.10 | (3 281 ) | (2 880 ) |
| Finantskohustused | 2.11 | (53 289 ) | (50 063 ) |
| | | (137 025 ) | (126 065 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised | 2.10 | (852) | (659) |
| Finantskohustused | 2.11 | (2 617 ) | (6 850 ) |
| Võlgnevused | 2.12 | (32 227 ) | (39 048 ) |
| Viitvõlad ja ettemakstud tulu | 2.13 | (63 186 ) | (63 902 ) |
| | | (98 882 ) | (110 459 ) |
| PASSIVA KOKKU | | (235 907 ) | (236 524 ) |
| NETOVARA | | (61 463 ) | (70 359 ) |
| Reservid | 2.14 | 4 961 | 4 876 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (*1) | 2.15 | (66 424 ) | (75 234 ) |
| NETOVARA | | (61 463 ) | (70 359 ) |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

2.1

2.1

446

446

405

405

Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

2.2

2.2

11 185

11 185

10 745

10 745

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

2.3

2.3

591

591

581

581

Finantsvarad

Finantsvarad

2.4

2.4

65 231

65 231

59 980

59 980

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

26 006

26 006

25 022

25 022

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

416

416

611

611

103 875

103 875

97 344

97 344

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.4

2.4

4 168

4 168

8 655

8 655

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

23 968

23 968

24 005

24 005

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

24 248

24 248

11 755

11 755

Laovaru

Laovaru

2.7

2.7

73

73

295

295

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.8

2.8

18 113

18 113

24 111

24 111

70 570

70 570

68 821

68 821

AKTIVA KOKKU

AKTIVA KOKKU

174 444

174 444

166 165

166 165

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Pension ja muud töötajahüvitised

Pension ja muud töötajahüvitised

2.9

2.9

(80 456 )

(80 456 )

(73 122 )

(73 122 )

Eraldised

Eraldised

2.10

2.10

(3 281 )

(3 281 )

(2 880 )

(2 880 )

Finantskohustused

Finantskohustused

2.11

2.11

(53 289 )

(53 289 )

(50 063 )

(50 063 )

(137 025 )

(137 025 )

(126 065 )

(126 065 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.10

2.10

(852)

(852)

(659)

(659)

Finantskohustused

Finantskohustused

2.11

2.11

(2 617 )

(2 617 )

(6 850 )

(6 850 )

Võlgnevused

Võlgnevused

2.12

2.12

(32 227 )

(32 227 )

(39 048 )

(39 048 )

Viitvõlad ja ettemakstud tulu

Viitvõlad ja ettemakstud tulu

2.13

2.13

(63 186 )

(63 186 )

(63 902 )

(63 902 )

(98 882 )

(98 882 )

(110 459 )

(110 459 )

PASSIVA KOKKU

PASSIVA KOKKU

(235 907 )

(235 907 )

(236 524 )

(236 524 )

NETOVARA

NETOVARA

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

Reservid

Reservid

2.14

2.14

4 961

4 961

4 876

4 876

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (*1)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

*1

2.15

2.15

(66 424 )

(66 424 )

(75 234 )

(75 234 )

NETOVARA

NETOVARA

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 2018 | 2017 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | | | |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | 3.1 | 105 780 | 78 620 |
| Traditsioonilised omavahendid | 3.2 | 22 767 | 20 520 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | 3.3 | 17 624 | 16 947 |
| Trahvid | 3.4 | 6 740 | 4 664 |
| Kulude sissenõudmine | 3.5 | 2 215 | 1 879 |
| Muud | 3.6 | 3 312 | 10 376 |
| | | 158 438 | 133 006 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu | | | |
| Finantstulud | 3.7 | 3 115 | 1 845 |
| Muud | 3.8 | 1 379 | 1 332 |
| | | 4 494 | 3 177 |
| Kogutulu | | 162 932 | 136 183 |
| KULUD | | | |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 3.9 | | |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | | (43 527 ) | (44 289 ) |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid | | (13 149 ) | (11 359 ) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | | (30 230 ) | (17 650 ) |
| Euroopa Sotsiaalfond | | (11 935 ) | (7 353 ) |
| Muud | | (2 826 ) | (1 253 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | 3.10 | (17 551 ) | (15 738 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | 3.11 | (3 396 ) | (2 667 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 3.11 | (4 016 ) | (4 115 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | 3.11 | (3 569 ) | (1 478 ) |
| Personali- ja pensionikulud | 3.12 | (10 929 ) | (10 002 ) |
| Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes | 3.13 | — | (3 544 ) |
| Finantskulud | 3.14 | (1 677 ) | (1 896 ) |
| Muud kulud | 3.15 | (6 208 ) | (6 756 ) |
| Kulud kokku | | (149 014 ) | (128 101 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | 13 918 | 8 082 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

2018

2017

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

3.1

3.1

105 780

105 780

78 620

78 620

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

3.2

3.2

22 767

22 767

20 520

20 520

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

3.3

3.3

17 624

17 624

16 947

16 947

Trahvid

Trahvid

3.4

3.4

6 740

6 740

4 664

4 664

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

3.5

3.5

2 215

2 215

1 879

1 879

Muud

Muud

3.6

3.6

3 312

3 312

10 376

10 376

158 438

158 438

133 006

133 006

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Finantstulud

Finantstulud

3.7

3.7

3 115

3 115

1 845

1 845

Muud

Muud

3.8

3.8

1 379

1 379

1 332

1 332

4 494

4 494

3 177

3 177

Kogutulu

Kogutulu

162 932

162 932

136 183

136 183

KULUD

KULUD

Täidetud liikmesriikide poolt

Täidetud liikmesriikide poolt

3.9

3.9

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

(43 527 )

(43 527 )

(44 289 )

(44 289 )

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

(13 149 )

(13 149 )

(11 359 )

(11 359 )

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

(30 230 )

(30 230 )

(17 650 )

(17 650 )

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

(11 935 )

(11 935 )

(7 353 )

(7 353 )

Muud

Muud

(2 826 )

(2 826 )

(1 253 )

(1 253 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

3.10

3.10

(17 551 )

(17 551 )

(15 738 )

(15 738 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

3.11

3.11

(3 396 )

(3 396 )

(2 667 )

(2 667 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

3.11

3.11

(4 016 )

(4 016 )

(4 115 )

(4 115 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

3.11

3.11

(3 569 )

(3 569 )

(1 478 )

(1 478 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

3.12

3.12

(10 929 )

(10 929 )

(10 002 )

(10 002 )

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

3.13

3.13

—

(3 544 )

(3 544 )

Finantskulud

Finantskulud

3.14

3.14

(1 677 )

(1 677 )

(1 896 )

(1 896 )

Muud kulud

Muud kulud

3.15

3.15

(6 208 )

(6 208 )

(6 756 )

(6 756 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(149 014 )

(149 014 )

(128 101 )

(128 101 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

13 918

13 918

8 082

8 082

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Eelarveaasta tulem | 13 918 | 8 082 |
| Põhitegevus | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | 104 | 99 |
| Amortisatsioon | 998 | 888 |
| Investeeringute väärtuse languse (tühistamine) | — | — |
| Laenude (suurenemine)/vähenemine | 1 041 | 497 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (947) | (3 557 ) |
| Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine | (12 299 ) | (745) |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | 222 | (130) |
| Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | 7 334 | 5 891 |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | 594 | 928 |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | (1 007 ) | (438) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | (6 821 ) | (957) |
| Viitvõlgade ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | (716) | (3 678 ) |
| Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem | (556) | (6 405 ) |
| Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine (mitterahalised muutused tulemiaruandes ei kajastu) | (4 396 ) | — |
| Muud mitterahalised muutused | (71) | 3 |
| Investeerimistegevus | | |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine | (1 583 ) | (1 687 ) |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine | (9) | (53) |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | (1 811 ) | (3 190 ) |
| Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine | 7 | (22) |
| NETORAHAVOOD | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 24 111 | 28 585 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 18 113 | 24 111 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

13 918

13 918

8 082

8 082

Põhitegevus

Põhitegevus

Amortisatsioon (finantsvara)

Amortisatsioon (finantsvara)

104

104

99

99

Amortisatsioon

Amortisatsioon

998

998

888

888

Investeeringute väärtuse languse (tühistamine)

Investeeringute väärtuse languse (tühistamine)

—

—

Laenude (suurenemine)/vähenemine

Laenude (suurenemine)/vähenemine

1 041

1 041

497

497

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(947)

(947)

(3 557 )

(3 557 )

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

(12 299 )

(12 299 )

(745)

(745)

Varude (suurenemine)/vähenemine

Varude (suurenemine)/vähenemine

222

222

(130)

(130)

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

7 334

7 334

5 891

5 891

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

594

594

928

928

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(1 007 )

(1 007 )

(438)

(438)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

(6 821 )

(6 821 )

(957)

(957)

Viitvõlgade ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgade ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

(716)

(716)

(3 678 )

(3 678 )

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

(556)

(556)

(6 405 )

(6 405 )

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine (mitterahalised muutused tulemiaruandes ei kajastu)

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine (mitterahalised muutused tulemiaruandes ei kajastu)

(4 396 )

(4 396 )

—

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

(71)

(71)

3

3

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

(1 583 )

(1 583 )

(1 687 )

(1 687 )

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(9)

(9)

(53)

(53)

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(1 811 )

(1 811 )

(3 190 )

(3 190 )

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

7

7

(22)

(22)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

24 111

24 111

28 585

28 585

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

18 113

18 113

24 111

24 111

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad Kogunenud ülejääk/(puudujääk) | Muud reservid | Õiglase väärtuse reserv | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | (76 881 ) | 4 516 | 325 | (72 040 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | (20) | 20 | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | — | — | (2) | (2) |
| Muud | (11) | 62 | (46) | 5 |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2016. aasta eelarve ülejääk | (6 405 ) | — | — | (6 405 ) |
| Eelarveaasta tulem | 8 082 | — | — | 8 082 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | (186) | 186 | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | — | — | (47) | (47) |
| Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Muud | 30 | (54) | — | (24) |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2017. aasta eelarve ülejääk | (556) | — | — | (556) |
| Eelarveaasta tulem | 13 918 | — | — | 13 918 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |

(miljonites eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad Kogunenud ülejääk/(puudujääk)

Muud reservid

Õiglase väärtuse reserv

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

(76 881 )

(76 881 )

4 516

4 516

325

325

(72 040 )

(72 040 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

(20)

(20)

20

20

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Muud

Muud

(11)

(11)

62

62

(46)

(46)

5

5

Liikmesriikidele tagasi makstud 2016. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2016. aasta eelarve ülejääk

(6 405 )

(6 405 )

—

—

(6 405 )

(6 405 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

8 082

8 082

—

—

8 082

8 082

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

(186)

(186)

186

186

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Muud

Muud

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Liikmesriikidele tagasi makstud 2017. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2017. aasta eelarve ülejääk

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrusele (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (15) edaspidi „finantsmäärus“.

15

Finantsmääruse artikli 80 kohaselt koostab EL oma raamatupidamise aastaaruande tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust.

Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Läbivaadatud raamatupidamiseeskirjad kehtivad 1. jaanuaril 2018 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

Aruandeaastal muutusid kohustuslikuks järgmised komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad:

| — | EAR 12 „Hüvitised töötajatele“ läbivaatamine: Peaarvepidaja võttis läbivaadatud EAR 12 vastu 2017. aastal. See põhineb standardil IPSAS 39 „Hüvitised töötajatele“, mis avaldati 2016. aasta juulis. Läbivaadatud EAR 12 esmakordsel kohaldamisel ei olnud märkimisväärset mõju ELi konsolideeritud finantsaruandele peale kindlustusmatemaatiliste eelduste muutmisest tuleneva kasumi või kahjumi kajastamise vastavalt uuele EARile otse netovaras erinevalt varasemast nõudest kajastada neid üle- või puudujäägina. |
| --- | --- |

—

EAR 12 „Hüvitised töötajatele“ läbivaatamine: Peaarvepidaja võttis läbivaadatud EAR 12 vastu 2017. aastal. See põhineb standardil IPSAS 39 „Hüvitised töötajatele“, mis avaldati 2016. aasta juulis. Läbivaadatud EAR 12 esmakordsel kohaldamisel ei olnud märkimisväärset mõju ELi konsolideeritud finantsaruandele peale kindlustusmatemaatiliste eelduste muutmisest tuleneva kasumi või kahjumi kajastamise vastavalt uuele EARile otse netovaras erinevalt varasemast nõudest kajastada neid üle- või puudujäägina.

Vastu on võetud uus EAR, mis 31. detsembril 2018 veel ei kehtinud

EL kohalda järgmist uut EARi, mille komisjoni peaarvepidaja on vastu võtnud, kuid mis veel ei kehti:

| — | Uus EAR 20 „Liitumised avalikus sektoris“ (kehtib 1. jaanuaril 2019 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes): IPSAS 40 „Liitumised avalikus sektoris“ põhineva EAR 20ga on ette nähtud kaks avalikus sektoris toimuvate liitumiste liiki sõltuvalt sellest, kas tehing toimub ühiskontrolli all või mitte: (i) ühinemine, mille puhul tehing põhineb ELiga liidetava üksuse vara puhasväärtusel ning (ii) omandamine, mille puhul tehing põhineb ELi omandatava üksuse omandamiskuupäeva õiglasel väärtusel. Mõlema puhul kehtivad kindlad nõuded ja avalikustamise tase, et ELi raamatupidamise aastaaruande kasutajatel oleks võimalik selle mõjust paremini aru saada.
  Mõju ELi raamatupidamise aastaaruandele esmase kohaldamise aastal sõltub sellest, kas EL sõlmib sel perioodil avalik sektori liitumistehinguid. |
| --- | --- |

—

Uus EAR 20 „Liitumised avalikus sektoris“ (kehtib 1. jaanuaril 2019 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes): IPSAS 40 „Liitumised avalikus sektoris“ põhineva EAR 20ga on ette nähtud kaks avalikus sektoris toimuvate liitumiste liiki sõltuvalt sellest, kas tehing toimub ühiskontrolli all või mitte: (i) ühinemine, mille puhul tehing põhineb ELiga liidetava üksuse vara puhasväärtusel ning (ii) omandamine, mille puhul tehing põhineb ELi omandatava üksuse omandamiskuupäeva õiglasel väärtusel. Mõlema puhul kehtivad kindlad nõuded ja avalikustamise tase, et ELi raamatupidamise aastaaruande kasutajatel oleks võimalik selle mõjust paremini aru saada.

Mõju ELi raamatupidamise aastaaruandele esmase kohaldamise aastal sõltub sellest, kas EL sõlmib sel perioodil avalik sektori liitumistehinguid.

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanne“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõetruu esitus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.3.   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne hõlmab kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (s.o ELi institutsioonid, sh komisjon, ja ELi ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud ELi raamatupidamise aastaaruande lisade punktis 9. Nüüd sisaldab see 52 kontrollitavat üksust ja 1 sidusettevõtet. Üksusi, mis kuuluvad konsolideerimisele, kuid mis on üldiste ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande seisukohalt ebaolulised, ei ole vaja konsolideerida ega arvestada kapitaliosaluse meetodil, kui see põhjustab ELile ülemäärast aja- või rahakulu. Neid üksusi on nimetatud „väiksemateks üksusteks“ ja need on loetletud eraldi lisade punktis 9. 2018. aastal liigitati väiksemateks üksusteks 7 üksust.

9

9

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on üksused, milles ELil on osalus või kellelt tal on õigus saada tänu oma osalusele mitmesuguseid hüvesid, mille olemust ja suurust ta saab muuta, kasutades oma võimu nende üksuste üle. See võim peab tal olema praegu ja seotud üksuse asjaomaste tegevusaladega. Kontrolli all olevad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

ELi raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine ELi eelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. See, kas üksuse puhul on täidetud üks või mitu kontrolli all olemise kriteeriumi, tehakse kindlaks iga üksuse puhul eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühised ettevõtmised

Ühised ettevõtmised

Ühine ettevõtmine on kokkulepe, milles EL ja üks või mitu osapoolt omavad ühist kontrolli. Ühine kontroll on lepingus kokkulepitud jaotatud kontroll ettevõtmise üle, mis on olemas üksnes juhul, kui olulist tegevust käsitlevad otsused nõuavad kontrolli jagavate osapoolte ühehäälset nõusolekut. Ühised ettevõtmised võivad olla kas ühisoperatsioonid või ühisettevõtted. Juhul kui ühine ettevõtmine on struktureeritud eraldiseisva äriühinguna ja ühise ettevõtmise osapooltel on õigus ettevõtmise netovarale, liigitatakse see ühine ettevõtmine ühisettevõttena. Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4). Kui osapooltel on õigus ettevõtmisega seotud varale ja vastutus kohustuste eest, liigitatakse see ühine ettevõtmine ühisoperatsiooniks. Seoses oma osalusega ühisoperatsioonides esitab EL oma raamatupidamise aastaaruandes oma varasid ja kohustusi, tulusid ja kulusid, samuti oma osa ühistes varades, kohustustes, tuludes ja kuludes.

1.5.4

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle ELil on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui ELile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest. Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4).

1.5.4

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

ELi personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest. Kuna need üksused ei ole ELi kontrolli all, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruandesse konsolideeritud.

1.4.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.4.1.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud miljonites eurodes, kui ei ole märgitud teisiti, sest euro on ELi arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsinstrumentide ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2018 | 31.12.2017 | Valuuta | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,3014 | 4,177 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 25,7240 | 25,5350 | Rumeenia leu (RON) | 4,6635 | 4,6585 |
| DKK | 7,4673 | 7,4449 | SEK | 10,2548 | 9,8438 |
| GBP | 0,8945 | 0,8872 | Šveitsi frank (CHF) | 1,1269 | 1,1702 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,4125 | 7,4400 | Jaapani jeen (JPY) | 125,8500 | 135,01 |
| Ungari forint (HUF) | 320,9800 | 310,3300 | USA dollar (USD) | 1,145 | 1,1993 |

Valuuta

31.12.2018

31.12.2017

Valuuta

31.12.2018

31.12.2017

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,3014

4,3014

4,177

4,177

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

25,7240

25,7240

25,5350

25,5350

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,6635

4,6635

4,6585

4,6585

DKK

DKK

7,4673

7,4673

7,4449

7,4449

SEK

SEK

10,2548

10,2548

9,8438

9,8438

GBP

GBP

0,8945

0,8945

0,8872

0,8872

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,1269

1,1269

1,1702

1,1702

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,4125

7,4125

7,4400

7,4400

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

125,8500

125,8500

135,01

135,01

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

320,9800

320,9800

310,3300

310,3300

USA dollar (USD)

USA dollar (USD)

1,145

1,145

1,1993

1,1993

1.4.2.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamise aastaaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja -võlgade ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad ning finantsinstrumente käsitlevates lisades avaldatud summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5.   BILANSS

BILANSS

1.5.1.   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel (3–11 aastat). Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid, ning kulud on seotud üksnes kõnealuse vara arendusjärguga. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2.   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase vara soetamise, valmistamise ja üleandmisega.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb ELile ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus, millest lahutatakse jääkmaksumus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % –10 % |
| Kosmosevarad | 8 % – 25 % |
| Seadmed | 10 % – 25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 0 % – 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % – 33 % |
| Muud | 10 % – 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

Hooned

4 % –10 %

4 % –10 %

Kosmosevarad

Kosmosevarad

8 % – 25 %

8 % – 25 %

Seadmed

Seadmed

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Sisustus ja sõidukid

Sisustus ja sõidukid

0 % – 25 %

0 % – 25 %

Arvutiriistvara

Arvutiriistvara

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Muud

Muud

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul EL kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Rendimaksete intressiosa kantakse rendiperioodi jooksul kuludesse püsiva protsendimääraga jääkväärtusest. Rendikohustusi, millest on maha arvatud finantskulud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) finantskohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata jäägi suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendimaksed kajastatakse tulemiaruandes kuluna lineaarselt kogu rendiperioodi jooksul.

1.5.3.   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava (kasutus)väärtuse. Kaetav (kasutus)väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava (kasutus)väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava (kasutus)väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4.   
  Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses, s.o bilansilises jääkmaksumuses, mida hiljem suurendatakse või vähendatakse, et võtta arvesse ELi osa investeerimisobjekti üle- või puudujäägis pärast omandamiskuupäeva. ELi osa investeerimisobjekti üle- või puudujäägis kajastatakse tulemiaruandes ja tema osa investeerimisobjekti omakapitali muutustes kajastatakse eraldistes netovaras. Raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga kajastatav investeeringu raamatupidamislik väärtus saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa eelarveaasta tulemis ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Investeeringult saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust.

Kui ELi osa investeeringu kapitaliosaluse meetodil kajastatud puudujäägis on võrdne või ületab tema osalust, siis EL lõpetab oma osa kajastamise edasistes kahjumites („kajastamata kahjum“). Kui ELi osalus on vähendatud nullini, kaetakse täiendavaid kahjumeid ja kajastatakse kohustust ainult selles ulatuses, milles EL on võtnud üksuse juriidilisi või faktilisi kohustusi või teinud sidusettevõtte nimel makseid.

Kui on märke väärtuse langusest, on vaja hinnata see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisade punktis 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

1.5.3

Juhtudel, mil ELile kuulub 20 % või rohkem investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu finantsinstrumentidena ja need liigitatakse müügivalmis finantsvarade hulka.

Väiksemateks üksusteks liigitatud sidus- ja ühisettevõtete üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi osaluse üle neis üksustes peetakse arvestust perioodi kuluna.

1.5.5.   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Liigitus

Liigitus

EL liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina; laenud ja nõuded; lõpptähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt peatse müügi eesmärgil või üksus määratleb selle sellisena. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Laenud ja nõuded tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda, või juhul, kui algse laenuandja õigused antakse üle ELile pärast seda, kui EL on teinud tagatislepingu raames makse. Maksed, mille tähtaeg on 12 kuu jooksul pärast bilansipäeva, liigitatakse käibevaraks. Maksed, mille tähtaeg on kaugemal kui 12 kuud pärast bilansipäeva, liigitatakse põhivaraks. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii)   Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida EL kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul EL kavatseb neid säilitada. Investeeringud üksustesse, mida ei konsolideerita ega arvestata kapitaliosaluse meetodil, ning muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud) liigitatakse samuti müügivalmis finantsvaraks.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil EL võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalente ja laene kajastatakse raha finantsasutusse deponeerimise või laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus esmasel kajastamisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus), v.a juhul, kui selle instrumendi õiglane väärtus on tõendatud sama instrumendiga tehtud muude jälgitavate jooksvate turutehingutega võrdlemise teel või tuginedes hindamistehnikale, mille muutujate hulka kuuluvad ainult jälgitavad turuandmed (näiteks teatavate tuletislepingute puhul). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

| — | ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. |
| --- | --- |

—

ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

| — | Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. |
| --- | --- |

—

Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

| — | Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

—

Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui EL on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

| a) | Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. |
| --- | --- |

a)

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

| b) | Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

b)

Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

| c) | Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. |
| --- | --- |

c)

Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

| d) | Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevat tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. |
| --- | --- |

d)

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevat tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberite ja börsiväliste tuletisinstrumentidega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Investeeringuid riskikapitalifondidesse, mis on liigitatud müügivalmis finantsvaraks ja millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, kajastatakse omistatava vara puhasväärtuse alusel, mida loetakse nende õiglase väärtusega samaväärseks.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langus kajastatakse üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata. EL hindab igal aruandepäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud.

a)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või lõpptähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või lõpptähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

b)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate finantsvarade väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliinstrumentide väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmis finantsvarana käsitatava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6.   
  Laovaru

Laovaru

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida EL kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul või makstakse tagasi. Kui makse saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud ettemaksena saadud eelmakse ELile tagastama. Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) kinnitamisega.

Eelmakset kajastatakse järgnevatel bilansipäevadel esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul kantud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad).

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid, mis tulenevad liikmesriikide tehtud ettemaksete (sh „jagatud eelarve täitmise raames rakendatavad rahastamisvahendid“) tagasimaksmisest ELi poolt, kajastatakse varana eelmaksete rubriigis. Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid kajastatakse esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud lõplike makse saajate rahastamiskõlblike kulude kõige tõenäolisemaks peetav hinnang, mis on arvutatud mõistlike ja põhjendatud eelduste alusel.

ELi sissemaksed Euroopa Arengufondi usaldusfondidesse või muudesse konsolideerimata üksustesse on liigitatud samuti eelmakseteks, kuna nende otstarve on anda usaldusfondile käibevahendeid, et need saaksid rahastada usaldusfondi eesmärkides määratletud konkreetseid meetmeid. ELi sissemakseid usaldusfondidesse kajastatakse ELi sissemakse esialgses summas, millest on lahutatud rahastamiskõlblikud kulud, sh vajaduse korral arvestuslikud summad, mis on tekkinud usaldusfondil aruandeperioodi jooksul, ja mis on pandud aluskokkuleppe kohaselt ELi toetuse arvele.

1.5.8.   
  Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eraldi esitamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, s.o kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu umbkaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt lisade punkt 1.5.5). Kuna vahetustehingute viitlaekumised ja edasilükkunud kulud ei ole kuigi suured, esitatakse teave nende kohta koos finantsinstrumente käsitlevates lisades kaubanduslike tehingute kohta avalikustatava teabega. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud.

1.5.5

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud esialgne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et ELil ei ole võimalik kõiki mittekaubanduslike tehingute sissenõutavaid summasid esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt punkt 1.5.14. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summadena näidatud ja avaldatud summad ei ole finantsinstrumendid, kuna nad ei tulene lepingust, mis tekitaks finantskohustuse või omakapitaliinstrumendi. Asjakohasel juhul avaldatakse mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad siiski koos mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuetega raamatupidamise aastaaruande lisades.

1.5.14

1.5.9.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni või lühikese tähtajaga hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10.   
  Töötajahüvitised

Töötajahüvitised

Töötajahüvitiste arvestusmeetodeid on ajakohastatud kooskõlas läbivaadatud raamatupidamiseeskirjaga EAR 12 „Hüvitised töötajatele“, mis kehtib 1. jaanuaril 2018 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes ja mis põhineb uuel standardil IPSAS 39 (hüvitised töötajatele), mis avaldati 2016. aasta juulis. Peamine raamatupidamiseeskirja EAR 12 läbivaatamisest tulenev muutus on kindlustusmatemaatilise kasumi ja kahjumi kajastamine tulemiaruande asemel netovara hulgas.

Kindlaksmääratud hüvitiskavade arvepidamine on keerukas, sest kohustuse mõõtmiseks on vaja kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja hindamist. Läbivaadatud raamatupidamiseeskirja kohaldamiseks on EL vaadanud läbi kasutatud hinnangud, eelkõige töötajahüvitise hinnangulise lõpliku kulu. Selle tulemusena sai kinnitust töötaja hinnangulise teenistusperioodi kasutamise asjakohasus hüvitiste jaotamise alusena. Hüvitised, millele ELi töötajail on õigus, on esitatud ühtse kava raames – ehkki jagatuna kahte skeemi – ja neid tuleb kohelda ühtemoodi, et näidata olukorda õiglaselt ja kajastada majanduslikku reaalsust.

EL pakub töötajaile mitmeid hüvitisi (töötasud ja sotsiaalkindlustus). Raamatupidamisarvestuse otstarbel jagatakse need lühiajalisteks ja töösuhte lõppemise järgseteks hüvitisteks.

Lühiajalised töötajahüvitised

Lühiajalised töötajahüvitised

Lühiajalised töötajahüvitised on need hüvitised, mis kuuluvad väljamaksmisele enne kaheteistkümne kuu möödumist selle aruandeperioodi lõpust, mil töötajad olid teenistuses, nagu töötasu, põhipuhkuse ja tasulise haiguspuhkuse tasu ja muud lühiajalised hüvitised. Lühiajalisi töötajahüvitisi kajastatakse selle perioodi kuluna, mil töötaja on teenistuses. Kohustus kajastatakse summas, mis tuleb tasuda, kui ELil on töötaja varasema teenistuse tagajärjel juriidiline või faktiline kohustus ja seda kohustust on võimalik usaldusväärselt hinnata.

Töösuhte lõppemise järgsed hüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed hüvitised

EL maksab töötajaile töösuhte lõppemise järgseid hüvitisi, mille hulka kuuluvad vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspension, samuti ravikindlustusmaksed (vt lisade punkt 2.9).

2.9

EL on loonud oma töötajaile töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste süsteemi, millesse kuuluvad:

| i. | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem (PSEO): Sellest tinglikult rahastatavast (16) skeemist makstavad hüvitised on seotud tööstaaži, invaliidsuse ja toitjakaotusega, samuti peretoetuste ja toetustega ELi institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajatele või neis töötanutele surmajuhtumi korral enne pensioniea algust või surnud ametnikest või pensionäridest toitja kaotanutele. Üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest. |
| --- | --- |

i.

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem (PSEO): Sellest tinglikult rahastatavast (16) skeemist makstavad hüvitised on seotud tööstaaži, invaliidsuse ja toitjakaotusega, samuti peretoetuste ja toetustega ELi institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajatele või neis töötanutele surmajuhtumi korral enne pensioniea algust või surnud ametnikest või pensionäridest toitja kaotanutele. Üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest.

16

| ii. | Ühine ravikindlustusskeem (JSIS): Selle skeemi raames pakub EL Euroopa Komisjoni, institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajaile tervisekindlustust, hüvitades nende ravikulud. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) skeemi raames antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. |
| --- | --- |

ii.

Ühine ravikindlustusskeem (JSIS): Selle skeemi raames pakub EL Euroopa Komisjoni, institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajaile tervisekindlustust, hüvitades nende ravikulud. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) skeemi raames antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks.

EL maksab töösuhte lõppemise järgseid hüvitisi ELi institutsioonide töötajatele ka eraldi pensioniskeemide kaudu. Neid kajastatakse pealkirja „muud pensioniskeemid“ all. EU maksab nende skeemide kaudu pensionihüvitisi komisjoni, Euroopa Kohtu ja üldkohtu, kontrollikoja, nõukogu, Euroopa Parlamendi, andmekaitseinspektori ja Avaliku Teenistuse Kohtu töötajaile. EL pakub ELi institutsioonide töötajaile tervisekindlustust ühise ravikindlustusskeemi kaudu.

Eespool nimetatud töösuhte lõppemise järgseid hüvitisi võib määratleda ELi hüvitiskohustusena ja see arvutatakse iga aurandekuupäeva seisuga, hinnates tulevaste hüvitiste suurust, mille töötajad on aruandeperioodil ja sellele eelnenud perioodidel välja teeninud, arvutades selle nüüdisväärtuse ja arvates sellest maha skeemi varade õiglase väärtuse. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusmatemaatikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

projected unit credit method

ELi töötajaile makstavad töösuhte lõppemise järgsed hüvitised on koondatud ühtsesse kavasse, mis hõlmab nii pensioniskeemi (PSEO) kui ka tervisekindlustusskeemi (JSIS), kusjuures õigus JSISe tervisekindlustusele sõltub sellest, kas on omandatud pensioniõigus PSEO skeemis. Vastavalt personalieeskirjadele omandatakse teatavad õigused, näiteks õigus edasilükatud vähendatud pensionile, nimetatud ühtse kava raames pärast 10aastast teenistust. Kuid nagu näitavad hiljem iga aastaga kogutavad pensioniõigused, on õigused, mille töötaja saab ühtse kava raames edasise teenistuse käigus, algsetest õigustest oluliselt suuremad.

Selleks et kajastada õiglaselt finantsaruandluse aluseks oleva tehingu majanduslikku sisu, nagu on kirjeldatud nii EAR 1 kui ka IPSASe kontseptuaalses raamistikus esitatud kvaliteedinõuetes, jaotatakse kantud teenistusega seotud kulud lineaarselt töötajate hinnangulise teenistusperioodi peale, s.o perioodile kuupäevast, mil töötaja teenib välja esimese hüvitise kava raames (sõltumata sellest, kas hüvitiste saamine eeldab teenistuse jätkumist) kuni kuupäevani, mil töötaja edasine teenistus ei tekita kava raames enam olulisi täiendavaid hüvitisesummasid peale palgatõusudest tulenevate. Seda lähenemisviisi kohaldatakse ühtse kava raames makstavate hüvitiste suhtes järjekindlalt.

Kindlaksmääratud netohüvitiskohustuse ümberhindamine hõlmab kindlustusmatemaatilist kasumit ja kahjumit ning kava vara tootlikkust, mis kajastatakse kohe netovaras.

EL kajastab netointressikulu (tulu) ja muid kindlaksmääratud hüvitiskavadega seotud kulusid tulemiaruande real „personali- ja pensionikulud“.

Kui makstavaid hüvitisi muudetakse või kärbitakse, kajastatakse varasema teenistuse või kärpimisest tuleneva kasumi või kahjumiga seotud hüvitiste muutus kohe tulemiaruandes. Arveldustega seotud kasumid ja kahjumid kajastatakse arvelduse toimumise ajal. Varasemast teenistusest tulenevad kulud kajastatakse kohe tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks.

1.5.11.   
  Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui ELil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

Eraldisi kahjulike lepingute tarbeks kajastatakse olenevalt sellest, kumb on väiksem – kas lepingu lõpetamisega seotud eeldatavate kulude või lepingu täitmise jätkamise eeldatava puhaskulu nüüdisväärtusena.

1.5.12.   
  Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks või finantstagatistega seotud kohustusteks.

Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, mille õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisade punkt 1.5.5).

1.5.5

Finantstagatise kohustused kajastatakse arvele võtmisel õiglases väärtuses, milleks on saadud tagatispreemia. Edaspidi on finantstagatise kohustuse väärtuseks kas finantstagatise kohustuse täitmise eeldatava kulu suuruse parim hinnang või arvesse võtmisel kajastatud väärtus, millest on lahutatud kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane, sõltuvalt sellest, kumb on suurem. EL kajastab finantstagatise kohustust juhul, kui ta saab tasu tagatise andmise eest turutingimustel või kui tagatise õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Juhul, kui puudub aktiivne turg otseselt samaväärse tagatislepingu jaoks, kajastab EL tingimusliku kohustusena antud tagatise (vt lisade punkt 1.7.2) või – kui kohustuse täitmiseks on tõenäolisemalt vaja vähendada vahendeid – EL kajastab eraldise (vt lisade punkt 1.5.11).

1.7.2

1.5.11

Finantskohustused liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

ELi usaldusfonde loetakse komisjoni tegevuse hulka kuuluvaks, nende üle peetakse arvet komisjoni raamatupidamisarvestuses ja need konsolideeritakse ELi majandusaasta aruandesse. Seepärast täidavad muude rahastajate sissemaksed ELi usaldusfondidesse mittekaubanduslikest tehingutest saadava tulu tingimused ning neid kajastatakse finantskohustustena kuni sissemaksete ülekandmisega seotud tingimused on täidetud, s.o usaldusfondi kulude tekkimiseni. Usaldusfond peab rahastama konkreetseid projekte ja üle jäävad vahendid likvideerimise ajal tagastama. Ärakasutamata sissemaksetest tulenevad kohustused kajastatakse bilansipäeva seisuga saadud sissemaksete summas, millest lahutatakse usaldusfondi kulud, sh vajaduse korral hinnangulised summad. Aruandluse otstarbel jaotatakse netokulud muude rahastajate vahel vastavalt summadele, mis nad on 31. detsembriks sisse maksnud. See sissemaksete jaotus on vaid soovituslik. Kui usaldusfondi tegevus lõpetatakse, otsustab vahendite jäägi tegeliku jaotuse usaldusfondi juhatus.

1.5.13.   
  Võlgnevused

Võlgnevused

Märkimisväärse osa ELi võlgnevustest moodustavad toetusesaajate ja ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlused (mittekaubanduslikud tehingud). Need kirjendatakse kulutaotluse laekumisel kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14.   
  Viitlaekumised ja -võlad ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja -võlad ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgu perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlad arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad. Analoogia põhjal võib järeldada, et kui on tehtud eelmakse enne kaupade või teenuste kättesaamist, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.6.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.6.1.   
  Tulud

Tulud

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Enamik ELi tuludest tuleneb mittekaubanduslikest tehingutest.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas“. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad ja nende tehingutega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta. Lisaks sellele kajastatakse väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| a) | kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse, |
| --- | --- |

a)

kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse,

| b) | või otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

b)

või otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahv siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul võib võlgnik esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatise.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat sissenõutava summa kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv üles sissenõutava summana. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata sissenõutav summa vajaduse korral alla. Kogunenud intresse, mille komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Alates 2010. aastast teostab komisjon kõigi ajutiselt makstud trahvide haldust spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse finantsinstrumentidesse.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulu või -kulu asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividendi- ja samalaadsete väljamaksete tulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2.   
  Kulud

Kulud

Suurema osa ELi kuludest moodustavad mittekaubanduslike tehingute kulud. Need seonduvad makse saajatele tehtud ülekannetega ja neid on kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava makse- või kulunõude saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgadena.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Peale selle kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeval hinnanguliselt kulud perioodi jooksul osutatud teenustele, mille eest ei ole veel arvet saadud või seda heaks kiidetud.

1.7.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1.   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2.   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile, või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

1.8.   RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

Rahavoogude teabe alusel hinnatakse seda, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide genereerimise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta tulemit korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad ja ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud ja kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse ELi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitata investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames.

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

2.   BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017 | 940 |
| Lisandumine | 152 |
| Võõrandamine | (16) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | (2) |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018 | 1 073 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017 | (535) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (105) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | 1 |
| Võõrandamine | 13 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | — |
| Muud muutused | (1) |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018 | (627) |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2018 | 446 |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017 | 405 |

(miljonites eurodes)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

940

940

Lisandumine

Lisandumine

152

152

Võõrandamine

Võõrandamine

(16)

(16)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

Muud muutused

Muud muutused

(2)

(2)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018

1 073

1 073

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017

(535)

(535)

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(105)

(105)

Tühistatud amortisatsioonikulud

Tühistatud amortisatsioonikulud

1

1

Võõrandamine

Võõrandamine

13

13

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

—

Muud muutused

Muud muutused

(1)

(1)

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018

(627)

(627)

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2018

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2018

446

446

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017

405

405

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2.   KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

Kosmosevarade kategooria hõlmab põhivara, mis on seotud kahe ELi kosmoseprogrammiga: globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid, s.o Galileo ja EGNOS, ja maa seire Euroopa programm Copernicus. Veel mitte toimivate kosmosesüsteemide vara on kajastatud ehitamisel oleva varana.

Galileo programmi lisandus 2018. aastal neli uut toimivat satelliiti, kasvatades nende koguarvu 22-le. Galileo põhivara (nii satelliidid kui ka maapealsed rajatised) jääkväärtus 31. detsembri 2018 seisuga oli 2 410 miljonit eurot (2017. aastal 2 276 miljonit eurot). Ehitamisel oleva vara jääk summas 1 324 miljonit eurot (2017. aastal 1 026 miljonit eurot) sisaldab neli satelliiti, mis lasti orbiidile 2018. aasta juulis, kuid mille testimine orbiidil ei olnud bilansipäevaks veel lõpule viidud. Galileo süsteemi arendamine jätkub, kuni see saavutab täieliku töövõime. Lõplikul kujul hakkab Galileo koosnema 24 toimivast ja 6 varusatelliidist.

Copernicuse programmi raames hakkas 2018. aastal lisaks viiele muule toimivale satelliidile tööle kaks uut satelliiti (Sentinel 5P ja 3B), mis viis Copernicuse programmi põhivara jääkväärtuse 1 455 miljoni euroni (2017. aastal 1 140 miljonit eurot). Veel 1 207 miljoni euro väärtuses on Copernicuse programmi satelliite kajastatud ehitamisel oleva vara hulgas (2017. aastal 1 443 miljonit eurot).

Kosmosevarade all on kajastatud ka Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemiga (EGNOS) seotud maapealne taristu 52 miljoni euro väärtuses (2017. aastal 67 miljonit eurot). Peale selle on 130 miljoni euro väärtuses EGNOSe vara ehitamisel oleva vara hulgas (2017. aastal 52 miljonit eurot).

Liidu kosmoseprogrammidega seotud vara ehitatakse Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) toel.

Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Maa ja hooned | Kosmosevarad | Seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvutiriistvara | Muud | Kapitalirent | Ehitamisel  olev vara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017 | 5 456 | 4 264 | 597 | 266 | 675 | 309 | 2 787 | 2 920 | 17 273 |
| Lisandumine | 38 | 14 | 48 | 13 | 55 | 20 | 10 | 1 311 | 1 509 |
| Võõrandamine | (39) | (0) | (22) | (10) | (103) | (5) | (9) | (8) | (196) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 202 | 982 | 0 | 0 | 5 | 3 | (170) | (1 023 ) | 0 |
| Muud muutused | (31) | 0 | 17 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | (11) |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018 | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017 | (3 035 ) | (780) | (502) | (188) | (553) | (226) | (1 244 ) | | (6 528 ) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (180) | (561) | (47) | (19) | (63) | (34) | (98) | | (1 003 ) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | — | — | 0 | 0 | 5 | 0 | — | | 6 |
| Võõrandamine | 10 | 0 | 14 | 9 | 96 | 5 | 7 | | 142 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | (74) | — | (0) | (0) | (5) | (0) | 79 | | — |
| Muud muutused | 0 | (0) | (5) | (0) | (1) | (0) | (1) | | (7) |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018 | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2018 | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2017 | 2 422 | 3 484 | 95 | 78 | 122 | 83 | 1 543 | 2 920 | 10 745 |

(miljonites eurodes)

Maa ja hooned

Kosmosevarad

Seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvutiriistvara

Muud

Kapitalirent

Ehitamisel  olev vara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

5 456

5 456

4 264

4 264

597

597

266

266

675

675

309

309

2 787

2 787

2 920

2 920

17 273

17 273

Lisandumine

Lisandumine

38

38

14

14

48

48

13

13

55

55

20

20

10

10

1 311

1 311

1 509

1 509

Võõrandamine

Võõrandamine

(39)

(39)

(0)

(0)

(22)

(22)

(10)

(10)

(103)

(103)

(5)

(5)

(9)

(9)

(8)

(8)

(196)

(196)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

202

202

982

982

0

0

0

0

5

5

3

3

(170)

(170)

(1 023 )

(1 023 )

0

0

Muud muutused

Muud muutused

(31)

(31)

0

0

17

17

0

0

2

2

0

0

1

1

0

0

(11)

(11)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2018

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2017

(3 035 )

(3 035 )

(780)

(780)

(502)

(502)

(188)

(188)

(553)

(553)

(226)

(226)

(1 244 )

(1 244 )

(6 528 )

(6 528 )

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(180)

(180)

(561)

(561)

(47)

(47)

(19)

(19)

(63)

(63)

(34)

(34)

(98)

(98)

(1 003 )

(1 003 )

Tühistatud amortisatsioonikulud

Tühistatud amortisatsioonikulud

—

—

0

0

0

0

5

5

0

0

—

6

6

Võõrandamine

Võõrandamine

10

10

0

0

14

14

9

9

96

96

5

5

7

7

142

142

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

(74)

(74)

—

(0)

(0)

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

79

79

—

Muud muutused

Muud muutused

0

0

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(7)

(7)

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2018

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2018

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2018

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2017

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2017

2 422

2 422

3 484

3 484

95

95

78

78

122

122

83

83

1 543

1 543

2 920

2 920

10 745

10 745

2.3.   KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

ELi osalust Euroopa Investeerimisfondis (EIF), kus ELi esindab komisjon, käsitletakse osalusena sidusettevõttes ja selle üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. EIF on ELi finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). EIF asub Luxembourgis ja ta toimib avaliku ja erasektori partnerlusena. Tema liikmeteks on Euroopa Investeerimispank (EIP), EL ja rühm finantsasutusi. 31. detsembril 2018 oli ELi osalus ja hääleõigus EIFis 29,7 % (2017. aastal 29,7 %). EIF peab vastavalt oma põhikirjale eraldama vähemalt 20 % oma aasta netomajandustulemusest põhikirjaga kehtestatud reservi, kuni reservi kogusumma moodustab 10 % märgitud kapitalist. See reserv ei ole jaotatav.

| (miljonites eurodes) Euroopa Investeerimisfond |
| --- |
| Osalus seisuga 31.12.2017 | 581 |
| Sissemaksed | — |
| Saadud dividendid | (3) |
| Osakaal neto-majandustulemuses | 37 |
| Osakaal netovaras | (24) |
| Osalus seisuga 31.12.2018 | 591 |

(miljonites eurodes) Euroopa Investeerimisfond

Osalus seisuga 31.12.2017

Osalus seisuga 31.12.2017

581

581

Sissemaksed

Sissemaksed

—

Saadud dividendid

Saadud dividendid

(3)

(3)

Osakaal neto-majandustulemuses

Osakaal neto-majandustulemuses

37

37

Osakaal netovaras

Osakaal netovaras

(24)

(24)

Osalus seisuga 31.12.2018

Osalus seisuga 31.12.2018

591

591

ELile on tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| | EIF kokku | EIF kokku |
| Vara | 2 662 | 2 488 |
| Kohustused | (674) | (532) |
| Tulud | 291 | 263 |
| Kulud | (167) | (153) |
| Ülejääk/(puudujääk) | 124 | 110 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

EIF kokku

EIF kokku

Vara

Vara

2 662

2 662

2 488

2 488

Kohustused

Kohustused

(674)

(674)

(532)

(532)

Tulud

Tulud

291

291

263

263

Kulud

Kulud

(167)

(167)

(153)

(153)

Ülejääk/(puudujääk)

Ülejääk/(puudujääk)

124

124

110

110

Eespool esitatud finantsteabe võrdlus osalusega Euroopa Investeerimisfondis:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Sidusettevõtte netovara | 1 988 | 1 956 |
| EÜ osalus EIFis | 29,7 % | 29,7 % |
| Vara puhasväärtus | 591 | 581 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Sidusettevõtte netovara

Sidusettevõtte netovara

1 988

1 988

1 956

1 956

EÜ osalus EIFis

EÜ osalus EIFis

29,7 %

29,7 %

29,7 %

29,7 %

Vara puhasväärtus

Vara puhasväärtus

591

591

581

581

EL, keda esindab komisjon, oli 31. detsembri 2018 seisuga sisse maksnud 20 % oma märgitud osalusest EIFi kapitalis, sissemaksmata summa on järgmine:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EIFi kapital kokku | ELi märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 4 500 | 1 337 |
| Sissemakstud | (900) | (267) |
| Sissenõudmata | 3 600 | 1 070 |

(miljonites eurodes)

EIFi kapital kokku

ELi märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

Aktsiakapital kokku

4 500

4 500

1 337

1 337

Sissemakstud

Sissemakstud

(900)

(900)

(267)

(267)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANTSVARAD

FINANTSVARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pikaajalised finantsvarad | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 13 657 | 11 758 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | 14 | 16 |
| Antud laenud | 2.4.3 | 51 560 | 48 205 |
| | | 65 231 | 59 980 |
| Lühiajalised finantsvarad | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 1 786 | 1 873 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | 2 | 6 |
| Antud laenud | 2.4.3 | 2 380 | 6 776 |
| | | 4 168 | 8 655 |
| Kokku | | 69 398 | 68 635 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Pikaajalised finantsvarad

Pikaajalised finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

13 657

13 657

11 758

11 758

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

14

14

16

16

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

51 560

51 560

48 205

48 205

65 231

65 231

59 980

59 980

Lühiajalised finantsvarad

Lühiajalised finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

1 786

1 786

1 873

1 873

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

2

2

6

6

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

2 380

2 380

6 776

6 776

4 168

4 168

8 655

8 655

Kokku

Kokku

69 398

69 398

68 635

68 635

2.4.1.   
  Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| BUFI investeeringud | 1 888 | 2 158 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1 506 | 1 658 |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | 188 | 188 |
| | 3 582 | 4 004 |
| Eelarveliste tagatiste tagatisfondid | | |
| EFSI tagatisfond | 5 000 | 3 414 |
| Välistegevuse tagatisfond | 2 465 | 2 199 |
| EFSD tagatisfond | 9 | — |
| | 7 474 | 5 613 |
| ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: | | |
| Raamprogramm „Horisont 2020“ | 2 031 | 1 730 |
| Riskijagamisrahastu | 679 | 665 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 540 | 482 |
| ELi VKEde omakapitalirahastud | 464 | 508 |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 113 | 119 |
| Riskikapitali tehingud | 115 | 113 |
| Muud | 444 | 397 |
| | 4 386 | 4 014 |
| Kokku | 15 443 | 13 632 |
| Pikaajalised | 13 657 | 11 758 |
| Lühiajalised | 1 786 | 1 873 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

1 888

1 888

2 158

2 158

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

1 506

1 506

1 658

1 658

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

188

188

188

188

3 582

3 582

4 004

4 004

Eelarveliste tagatiste tagatisfondid

Eelarveliste tagatiste tagatisfondid

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

5 000

5 000

3 414

3 414

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

2 465

2 465

2 199

2 199

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

9

9

—

7 474

7 474

5 613

5 613

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

Raamprogramm „Horisont 2020“

Raamprogramm „Horisont 2020“

2 031

2 031

1 730

1 730

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

679

679

665

665

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

540

540

482

482

ELi VKEde omakapitalirahastud

ELi VKEde omakapitalirahastud

464

464

508

508

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

113

113

119

119

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingud

115

115

113

113

Muud

Muud

444

444

397

397

4 386

4 386

4 014

4 014

Kokku

Kokku

15 443

15 443

13 632

13 632

Pikaajalised

Pikaajalised

13 657

13 657

11 758

11 758

Lühiajalised

Lühiajalised

1 786

1 786

1 873

1 873

Kokku 15 443 miljonist eurost kuulub ELile 13 993 miljoni euro ulatuses (2017. aastal 12 048 miljonit eurot) müügivalmis finantsvara võlaväärtpaberitena (näiteks võlakirjad), 1 365 miljoni euro ulatuses (2017. aastal 1 333 miljonit eurot) omakapitaliinstrumente ja 85 miljoni euro ulatuses (2017. aastal 251 miljonit eurot) investeeringuid EIP ühtsesse fondi (rahaturufond). Võlaväärtpabereid ja EIP ühtse fondi osakuid kasutatakse peamiselt ELi tagatis- ja riskijagamisvahenditele eraldatud summade ajutiseks investeerimiseks seni, kuni neid kasutatakse tagatise alusel esitatud nõuete rahuldamiseks.

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

Konkurentsieeskirjade rikkumisega seotud ajutiselt makstud trahvid kannab komisjon spetsiaalsesse fondi (BUFI – „Budget Fines“ – eelarve trahvide fond) ja investeerib võlaväärtpaberitesse, mida liigitatakse müügivalmis finantsvaraks.

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) puhul on kõik müügivalmis finantsvarad eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

ELil on osalus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kapitalis. 31. detsembri 2018 seisuga kuulus ELile 90 044 osakut (2017. aastal 90 044), mis on 3 % kogu märgitud aktsiakapitalist. EL märkis kokku 900 miljoni euro ulatuses aktsiakapitali, millest 713 miljonit eurot on praegu sisse maksmata. Vastavalt EBRD asutamislepingule kehtivad aktsionäride suhtes teatavad lepingulised piirangud, näiteks ei ole osakud võõrandatavad ja neid ostetakse tagasi maksimaalselt algse ostumaksumusega.

EL kajastab investeeringut EBRDsse õiglases väärtuses. Algset ostumaksumust loetakse õiglase väärtuse parimaks hinnanguks, eelkõige eespool nimetatud lepinguliste piirangute tõttu. Ehkki EBRD aktsiad ei ole noteeritud ühelgi börsil, näitavad hiljutised investeerimisobjekti omakapitalitehingud (kapitali emissioon nimiväärtuses), et praeguses olukorras on maksumus õiglase väärtuse parim hinnang.

EELARVELISTE TAGATISTE TAGATISFONDID

EELARVELISTE TAGATISTE TAGATISFONDID

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Vastavalt EFSI määrusele (määrus (EL) 2015/1017) on EFSI tagatisfond asutatud likviidsuspuhvri pakkumiseks EIP-le võimalike kahjude puhuks seoses tema rahastamis- ja investeerimistegevusega, millele võib EFSI lepingu kohaselt anda EFSI ELi tagatise – vt lisade punkt 4.1.1. EFSI tagatisfondi rahastatakse ELi eelarvest tehtavate sissemaksetega. Seda rahastatakse ka tagatisfondi investeeritud vahenditest saadud tulust, tasust, mida EL saab EFSI lepingu kohaselt tagatise eest, ning summadest, mille EIP makseviivituses olevatelt võlgnikelt seoses varasemate tagatistega sisse nõuab. Fondi haldab komisjon, kes on volitatud investeerima EFSI tagatisfondi vara finantsturgudel vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja asjakohastele usaldatavusnormatiividele. EFSI tagatisfond alustas tegevust 2016. aasta aprillis. Kooskõlas EFSI määrusega (muudetud 2017. aastal määrusega (EL) 2017/2396 (17), eraldatakse sellele vahendeid järk-järgult, kuni tema maht kasvab 9,1 miljardi euroni, st 35 %ni kogu ELi EFSI tagatistega võetud kohustuse summast.

4.1.1

17

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mis on tagatud ELi eelarvest, eelkõige EIP omavahenditest rahastatavaid ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene – vt lisade punkt 4.1.1. See on EIP hallatav pikaajaline rahastamisvahend, mille pikaajalise osa suurus on 2 275 miljonit eurot ja millest kaetakse ELi poolt tagatud laene makseviivituse korral. Tagatisfondi rahastatakse ELi eelarvest tehtavatest maksetest, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud kasumist ja summadest, mis on sisse nõutud laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle suhtes tagatisfond on pidanud oma tagatise kasutusele võtma. Fondi maht tuleks hoida sihttasemel, mis vastab 9 % aasta lõpuks tagasimaksmata tagatud laenude summast. Sihtsumma ja fondi varade väärtuse vahe aasta lõpus kaetakse N+2 aasta ELi eelarvest, ülejääk aga makstakse tagasi ELi eelarvesse.

4.1.1

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond loodi vastavalt EFSD määrusele (määrus (EL) 2017/1601 (18), et pakkuda likviidsuspuhvrit asjakohaste EFSD tagatislepingute kohaste EFSD tagatiste realiseerimise korral. EFSD tagatisfondi rahastatakse sissemaksetega ELi eelarvest, 11. Euroopa Arengufondi (EAF) toetusega ELi eelarvesse ning liikmesriikide ja muude rahastajate vabatahtlike sissemaksetega. Fondi rahastatakse ka investeeritud vahenditelt saadavast tulust, makseviivituses olevatelt võlgnikelt sisse nõutud summadest ning tasust ja muudest maksetest, mida EL saab EFSD tagatislepingute kohaselt. Fondi haldab otse komisjon, kes on volitatud investeerima fondi vara finantsturgudel vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja asjakohastele usaldatavusnormatiividele. Esimesed sissemaksed ELi eelarvest laekusid EFSD tagatisfondi 2018. aasta augustis. Kokku laekus 2018. aastal sissemakseid 275,1 miljoni euro ulatuses, millest 9 miljonit eurot oli 31. detsembri 2018 seisuga investeeritud müügivalmis finantsvarasse. Kohustused on võetud veel 325 miljoni euro kohta (2017. aastal 275 miljonit eurot), mis on aga veel välja maksmata ja on kajastatud punktis 5.1 täitmata kulukohustustena. EFSD tagatisfondile eraldatakse vahendeid järk-järgult, kuni tema maht kasvab 750 miljoni euroni ehk 50 %ni kõigist ELi eelarvest kaetavatest EFSD tulevaste tagatistega võetavate kohustuste kogusummast. Fondi mahtu võidakse muude sissemaksetega veelgi suurendada.

18

5.1

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD RAHASTAMISVAHENDID

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD RAHASTAMISVAHENDID

Raamprogramm „Horisont 2020“

Raamprogramm „Horisont 2020“

Vastavalt ELi määrusele, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020, on loodud uued rahastamisvahendid, et parandada teadustöö ja innovatsiooniga tegelevate üksuste rahastamisvõimalusi. Need rahastamisvahendid on: InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus, mille abil komisjon jagab EIP uute rahastamistehingute portfelliga seotud finantsriske, InnovFin VKEde tagatissüsteem, k.a VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI) – EIP hallatavad tagatisrahastud, mis pakuvad finantsvahendajatele uute laenuportfellide jaoks garantiisid ja edasigarantiisid (SIUGI raames jagab komisjon koos liikmesriikide, EIFi ja EIPga antud garantiiga seotud finantsriski). ning EIFi hallatav InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu, mis pakub investeeringuid riskikapitalifondidesse.

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus

InnovFin VKEde tagatissüsteem, k.a VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI)

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastut haldab EIP ja komisjoni investeerimisportfelli kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt rahastamiskõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Kokku eraldati mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 raames riskijagamisrahastule ELi eelarvest kuni 1 miljard eurot. Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames uusi eraldisi eelarvest riskijagamisrahastule ette näha ei ole. ELi kogu risk on piiratud summaga, mille ta on rahastusse maksnud.

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Vastavalt määrusele (EL) nr 1316/2013 (19) on Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument loodud eesmärgiga lihtsustada transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori taristuprojektide juurdepääsu rahastamisele. Seda haldab ELiga sõlmitud lepingu alusel EIP. Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument on TEN-T projektide laenutagamisvahendi ja projektivõlakirjade algatuse katseetapi jätk. TEN-T projektide laenutagamisvahend ja projektivõlakirjade portfell ühendati Euroopa ühendamise rahastu võlainstrumendiks alates 1. jaanuarist 2016. See pakub laenuvahenditega rahastamisele kõrgema nõudeõiguse järguga ja allutatud laenu kujul riskijagamise instrumenti, toetades samuti projektivõlakirju.

19

ELi VKEde omakapitalirahastud

ELi VKEde omakapitalirahastud

Need on omakapitaliinstrumendid, mida rahastati EIFi halduses olevast COSME programmist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist, mitmeaastasest programmist ning tehnosiirde katseprojektist. Kõigi nende programmidega toetatakse käivitumis- ja kasvuetapis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse.

2.4.2.   
  Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumendi liik | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Tinglik summa | Õiglane väärtus | Tinglik summa | Õiglane väärtus |
| Välisvaluuta forvardleping | 476 | 2 | 634 | 6 |
| Tagatis omakapitali investeeringute portfellile | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Kokku | 1 150 | 16 | 892 | 23 |
| Pikaajalised | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Lühiajalised | 476 | 2 | 634 | 6 |

(miljonites eurodes)

Tuletisinstrumendi liik

31.12.2018

31.12.2017

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Välisvaluuta forvardleping

Välisvaluuta forvardleping

476

476

2

2

634

634

6

6

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

674

674

14

14

258

258

16

16

Kokku

Kokku

1 150

1 150

16

16

892

892

23

23

Pikaajalised

Pikaajalised

674

674

14

14

258

258

16

16

Lühiajalised

Lühiajalised

476

476

2

2

634

634

6

6

EL sõlmib välisvaluuta forvardlepinguid, et maandada EFSI tagatisfondis olevate USA dollarites võlaväärtpaberitega seotud välisvaluutariski. Välisvaluuta forvardlepingute raames maksab EL lepingus kokku lepitud tingliku välisvaluutasumma (maksepool, vt eelmine tabel) ja saab lunastustähtpäeval tingliku eurosumma (laekumispool). Selliseid tuletislepinguid mõõdetakse bilansipäeval õiglases väärtuses ning liigitatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavaks finantsvaraks või finantskohustusteks sõltuvalt sellest, kas õiglane väärtus on positiivne või negatiivne.

EIP grupi omakapitaliinvesteeringute portfellidele antud EFSI ELi tagatis on liigitatud tuletisinstrumendiks ja see on kajastatud finantsvara või finantskohustusena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, vt lisade punkt 4.1.1. 31. detsembri 2018 seisuga moodustasid asjaomased EIP ja EIFi väljamakstud omakapitaliinvesteeringud kokku 674 miljonit eurot ja EFSI omakapitaliinvesteeringute portfellile antud ELi tagatise õiglane väärtus oli 14 miljonit eurot.

4.1.1

Õiglases väärtuses mõõdetud finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

Õiglases väärtuses mõõdetud finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| 1. tase: aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad | 13 993 | 11 983 |
| 2. tase: muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad | 275 | 510 |
| 3. tase: hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel | 1 191 | 1 161 |
| Kokku | 15 459 | 13 654 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

1. tase: aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

1. tase: aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

13 993

13 993

11 983

11 983

2. tase: muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2. tase: muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

275

275

510

510

3. tase: hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

3. tase: hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

1 191

1 191

1 161

1 161

Kokku

Kokku

15 459

15 459

13 654

13 654

Aruandeperioodil ei tehtud ümberpaigutusi 1. ja 2. taseme vahel.

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Algsaldo seisuga 1.1.2018 | 1 161 |
| Ost, müük, emissioon ja arveldamine | 104 |
| Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest | (36) |
| Netovaras kajastatud kasum või kahjum | (37) |
| Ümberpaigutused 3. tasemesse | — |
| Ümberpaigutused 3. tasemest | — |
| Muud | — |
| Lõppsaldo seisuga 31.12.2018 | 1 191 |

(miljonites eurodes)

Algsaldo seisuga 1.1.2018

Algsaldo seisuga 1.1.2018

1 161

1 161

Ost, müük, emissioon ja arveldamine

Ost, müük, emissioon ja arveldamine

104

104

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

(36)

(36)

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

(37)

(37)

Ümberpaigutused 3. tasemesse

Ümberpaigutused 3. tasemesse

—

Ümberpaigutused 3. tasemest

Ümberpaigutused 3. tasemest

—

Muud

Muud

—

Lõppsaldo seisuga 31.12.2018

Lõppsaldo seisuga 31.12.2018

1 191

1 191

2.4.3.   
  Antud laenud

Antud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Finantsabiks antud laenud | 2.4.3.1 | 53 873 | 54 844 |
| Muud laenud | 2.4.3.2 | 67 | 137 |
| Kokku | | 53 939 | 54 981 |
| Pikaajalised | | 51 560 | 48 205 |
| Lühiajalised | | 2 380 | 6 776 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

2.4.3.1

2.4.3.1

53 873

53 873

54 844

54 844

Muud laenud

Muud laenud

2.4.3.2

2.4.3.2

67

67

137

137

Kokku

Kokku

53 939

53 939

54 981

54 981

Pikaajalised

Pikaajalised

51 560

51 560

48 205

48 205

Lühiajalised

Lühiajalised

2 380

2 380

6 776

6 776

2.4.3.1.   Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EFSM | Maksebilansi toetamise mehhanism | MFA | Euratom | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 100 | 54 844 |
| Uued laenud | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Tagasimaksed | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Bilansilise maksumuse muutused | (56) | (30) | 5 | 0 | (2) | (84) |
| Väärtuse langus | — | — | — | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Pikaajalised | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Lühiajalised | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 98 | 2 351 |

(miljonites eurodes)

EFSM

Maksebilansi toetamise mehhanism

MFA

Euratom

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

100

100

54 844

54 844

Uued laenud

Uued laenud

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Tagasimaksed

Tagasimaksed

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

(2)

(2)

(84)

(84)

Väärtuse langus

Väärtuse langus

—

—

—

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Pikaajalised

Pikaajalised

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Lühiajalised

Lühiajalised

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

98

98

2 351

2 351

Finantsabiks antud laenude nimiväärtus 31. detsembri 2018 seisuga, k.a likvideerimisel oleva ESTÜ laenud, oli 53 206 miljonit eurot (2017. aastal 54 093 miljonit eurot). Muutus bilansilises maksumuses vastab kogunenud intresside muutustele.

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. Abi võidakse anda laenu või krediidiliini vormis. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta järeldustega kehtestati mehhanismi maksimaalseks suuruseks 60 miljardit eurot, kuid seadusjärgse ülemmääraga on veel tagasimaksmata laenude või krediidiliinide laenujääk piiratud omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. Seoses Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega. Euroopa finantsstabiilsusmehhanism ei osale enam uutes rahastamisprogrammides ega sõlmi uusi laenuandmise lepinguid. 31. detsembril 2018 lõppenud aasta jooksul taotlesid mõlemad abisaajariigid – Iirimaa ja Portugal – oma 2018. aastal tasumisele kuulunud laenude lõpptähtaja pikendamist vastavalt 3,9 miljardi ja 0,6 miljardi euro ulatuses.

Maksebilansi toetamise mehhanism on poliitiline finantsinstrument, millest antakse keskpika tähtajaga finantsabi neile ELi liikmesriikidele, kus ei käibi euro. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Rahastamisvahendist antavate laenude jäägi ülempiir on 50 miljardit eurot. Seoses nende maksebilansi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega.

Makromajanduslik finantsabi on rahaline abi, mida EL annab partnerriikidele, kellel on maksebilansi kriis. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. Neid laene tagab välistegevuse tagatisfond. 31. detsembril 2018 lõppenud aasta jooksul anti välja 515 miljoni euro ulatuses makromajandusliku finantsabi laene, millest 500 miljonit eurot Ukrainale ja 15 miljonit eurot Gruusiale – vt ka lisade punkt 4.1.2.

4.1.2

Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), keda esindab komisjon, annab laenusid nii liikmesriikidele kui ka kolmandatele riikidele ja nende üksustele energeetikarajatistega seonduvate projektide rahastamiseks. Euratomi laenude katteks on saadud kolmandelt isikutelt tagatisi 254 miljoni euro suuruses summas (2017. aastal 250 miljonit eurot) – vt lisade punkt 4.1.2.

4.1.2

ESTÜ likvideerimiseks antud laenud ei ole finantsabi laenud, vaid lihtvekslid rahavoogude säilitamiseks laenuvõtmise kõrval. Sarnaselt finantsabi laenudega anti neid välja laenuks võetud vahendite arvel projektide rahastamiseks kooskõlas ESTÜ asutamislepingu artiklitega 54 ja 56.

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0 % – 3,82 % | 0 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,08 % – 5,76 % | 0,08 % – 5,76 % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,88 % – 3,38 % | 2,88 % – 3,38 % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,50 % – 3,75 % | 0,62 % – 3,75 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 5,23 % – 5,81 % | 5,23 % – 5,81 % |

31.12.2018

31.12.2017

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0 % – 3,82 %

0 % – 3,82 %

0 % – 4,54 %

0 % – 4,54 %

Euratom

Euratom

0,08 % – 5,76 %

0,08 % – 5,76 %

0,08 % – 5,76 %

0,08 % – 5,76 %

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,50 % – 3,75 %

0,50 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

5,23 % – 5,81 %

5,23 % – 5,81 %

5,23 % – 5,81 %

5,23 % – 5,81 %

2.4.3.2.   Muud laenud

Muud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Eritingimustega laenud | 64 | 78 |
| Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud | 2 | 4 |
| Tähtajalised hoiused | 0 | 55 |
| Kokku | 67 | 137 |
| Pikaajalised | 38 | 61 |
| Lühiajalised | 28 | 76 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud

64

64

78

78

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

Likvideeritava ESTÜ eluasemelaenud

2

2

4

4

Tähtajalised hoiused

Tähtajalised hoiused

0

0

55

55

Kokku

Kokku

67

67

137

137

Pikaajalised

Pikaajalised

38

38

61

61

Lühiajalised

Lühiajalised

28

28

76

76

Laenude nimiväärtus 31. detsembril 2018 oli kokku 617 miljonit eurot (2017. aastal 561 miljonit eurot).

Soodsa intressimääraga eritingimustega laenusid antakse kolmandate riikidega tehtava koostöö raames.

Tähtajaliste hoiuste hulgas on peamiselt summad, mille tähtaeg on 3–12 kuud ja mis ei vasta raha ekvivalendi määratlusele.

Muude laenude väärtuse langus

Muude laenude väärtuse langus

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | Lisandumine | Tühistamine | Maha-kandmine | Muud | 31.12.2018 |
| Eritingimustega laenud | 8 | 1 | — | (0) | — | 8 |
| Üleantud laenud | 432 | 147 | — | — | — | 579 |
| Kokku | 440 | 148 | — | (0) | — | 587 |

(miljonites eurodes)

31.12.2017

Lisandumine

Tühistamine

Maha-kandmine

Muud

31.12.2018

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud

8

8

1

1

—

(0)

(0)

—

8

8

Üleantud laenud

Üleantud laenud

432

432

147

147

—

—

—

579

579

Kokku

Kokku

440

440

148

148

—

(0)

(0)

—

587

587

Üleantud laenud on EIP antud ja ELi eelarvega tagatud makseviivitusega laenud ja kõik õigused nende suhtes läksid üle ELile pärast makse tegemist välistegevuse tagatisfondist või EFSI tagatisfondist. Neid laene, mis on täielikult alla hinnatud, on 579 miljoni euro ulatuses (2017. aastal 432 miljonit eurot). 2018. aastal toimunud tagatiste realiseerimine kaeti osaliselt eelnenud aastatel tehtud finantseraldistega. Vastavalt ELi ja EIP asjaomastele kokkulepetele viib sissenõudmise ELi nimel läbi EIP eesmärgiga saada tagasi kõik võlgnevused.

2.5.   EELMAKSED

EELMAKSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pikaajalised eelmaksed | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 21 814 | 21 939 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 4 122 | 3 018 |
| Osalus usaldusfondides | | 71 | 64 |
| | | 26 006 | 25 022 |
| Lühiajalised eelmaksed | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 21 572 | 22 361 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 2 396 | 1 645 |
| | | 23 968 | 24 005 |
| Kokku | | 49 974 | 49 027 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

21 814

21 814

21 939

21 939

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

4 122

4 122

3 018

3 018

Osalus usaldusfondides

Osalus usaldusfondides

71

71

64

64

26 006

26 006

25 022

25 022

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

21 572

21 572

22 361

22 361

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

2 396

2 396

1 645

1 645

23 968

23 968

24 005

24 005

Kokku

Kokku

49 974

49 974

49 027

49 027

Eelmakse summade tase eri programmides peab olema piisav, et tagada makse saajale projekti alustamiseks vajalik rahastus, kaitstes samal aja ka ELi finantshuvisid ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid. Eelmaksete kogusumma suurenemine on seotud peamiselt „muude ettemaksetega liikmesriikidele“ (vt lisade punkt 2.5.2).

2.5.2

2.5.1.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Brutosumma | Kliiritud viitvõlgadega | Netosumma seisuga 31.12.2018 | Brutosumma | Kliiritud viitvõlgadega | Netosumma seisuga 31.12.2017 |
| Jagatud eelarve täitmine | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | 3 743 | | 3 743 | 3 735 | — | 3 735 |
| ERF ja ÜF | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 | 20 561 | (5 678 ) | 14 883 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 | 6 792 | (1 182 ) | 5 610 |
| Muud | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 | 5 037 | (2 267 ) | 2 770 |
| | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 | 36 125 | (9 127 ) | 26 998 |
| Otsene eelarve täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Komisjon | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 | 12 165 | (8 331 ) | 3 834 |
| ELi rakendusametid | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 | 13 843 | (8 749 ) | 5 094 |
| Usaldusfondid | 585 | (433) | 152 | 440 | (212) | 228 |
| | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 | 26 447 | (17 292 ) | 9 155 |
| Kaudne eelarve kaudne | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Muud ELi ametid ja asutused | 762 | (207) | 555 | 723 | (148) | 575 |
| Kolmandad riigid | 1 546 | (879) | 667 | 1 586 | (956) | 630 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 | 9 000 | (5 879 ) | 3 121 |
| Muud üksused | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 | 7 753 | (3 933 ) | 3 820 |
| | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 | 19 062 | (10 916 ) | 8 146 |
| Kokku | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 | 81 635 | (37 335 ) | 44 300 |
| Pikaajalised | 21 814 | — | 21 814 | 21 939 | — | 21 939 |
| Lühiajalised | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 | 59 696 | (37 335 ) | 22 361 |

(miljonites eurodes)

Brutosumma

Kliiritud viitvõlgadega

Netosumma seisuga 31.12.2018

Brutosumma

Kliiritud viitvõlgadega

Netosumma seisuga 31.12.2017

Jagatud eelarve täitmine

Jagatud eelarve täitmine

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

3 743

3 743

3 743

3 743

3 735

3 735

—

3 735

3 735

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

20 561

20 561

(5 678 )

(5 678 )

14 883

14 883

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

6 792

6 792

(1 182 )

(1 182 )

5 610

5 610

Muud

Muud

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

5 037

5 037

(2 267 )

(2 267 )

2 770

2 770

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

36 125

36 125

(9 127 )

(9 127 )

26 998

26 998

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

Komisjon

Komisjon

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

12 165

12 165

(8 331 )

(8 331 )

3 834

3 834

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

13 843

13 843

(8 749 )

(8 749 )

5 094

5 094

Usaldusfondid

Usaldusfondid

585

585

(433)

(433)

152

152

440

440

(212)

(212)

228

228

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

26 447

26 447

(17 292 )

(17 292 )

9 155

9 155

Kaudne eelarve kaudne

Kaudne eelarve kaudne

Täitja:

Täitja:

Muud ELi ametid ja asutused

Muud ELi ametid ja asutused

762

762

(207)

(207)

555

555

723

723

(148)

(148)

575

575

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

1 586

1 586

(956)

(956)

630

630

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

9 000

9 000

(5 879 )

(5 879 )

3 121

3 121

Muud üksused

Muud üksused

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

7 753

7 753

(3 933 )

(3 933 )

3 820

3 820

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

19 062

19 062

(10 916 )

(10 916 )

8 146

8 146

Kokku

Kokku

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

81 635

81 635

(37 335 )

(37 335 )

44 300

44 300

Pikaajalised

Pikaajalised

21 814

21 814

—

21 814

21 814

21 939

21 939

—

21 939

21 939

Lühiajalised

Lühiajalised

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

59 696

59 696

(37 335 )

(37 335 )

22 361

22 361

Eelmaksed tähendavad välja makstud raha, seega maksete assigneeringute kasutamist. Nagu selgitatakse lisade punktis 1.5.7, on need ettemaksed, mistõttu need ei ole veel kuludesse kantud. Seega, ehkki eelmaksed vähendavad täitmata kulukohustusi (vt lisade punkt 5.1), kujutavad need endast tulemiaruandes veel kajastamata kulusid.

1.5.7

5.1

Jagatud eelarve täitmise puhul on peaaegu kõik eelmaksed seotud jooksva programmitöö perioodiga. On algsed eelmaksed, mida ei tasaarvestata enne perioodi lõppu ja kajastatakse pikaajalistena. On ka iga-aastased eelmaksed, mis tasaarvestatakse igal aastal ja kajastatakse lühiajalistena. 2018. aastal maksti sisse 10 miljardi euro ulatuses uusi eelmakseid. Jagatud eelarve täitmisega seotud eelmaksete summad jäid võrreldes 2017. aastaga stabiilseks, arvestamata „muude“ jagatud eelarve täitmise summade vähenemist. See on seotud Euroopa Liidu Solidaarsusfondiga (summad, mis on mõeldud taastamistöödeks Itaalias pärast sealseid maavärinaid aastatel 2016/2017). Need summad maksti eelmaksetena välja 2017. aastal ja kanti 2018. aastal kuludesse.

Otsese eelarve täitmise eelmaksete summad on seotud peamiselt programmiga „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastuga.

Kaudse eelarve täitmise eelmaksed hõlmavad peamiselt sisepoliitika programme, nagu Erasmus, Galileo ja EGNOS, aga ka välissuhetega seotud vahendeid, nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend ja humanitaarabi.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida komisjon teatavatel juhtudel nõuab ettemaksete tegemisel makse saajatelt, kes ei ole liikmesriigid. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2018. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nimiväärtus 516 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 420 miljonit eurot (2017. aastal vastavalt 620 miljonit eurot ja 462 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) ja programmi „Horisont 2020“ raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist. Osalejate tagatisfond on vastastikust tagatist pakkuv rahastamisvahend, mille eesmärk on katta riske, et makse saajad jätavad maksmata summasid seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ kaudsete meetmete rakendamisel. Kaudsetes meetmetes osalejad, kes saavad ELi toetust, maksavad osamaksu, mis moodustab 5 % tagatisfondi sissemakstud kapitalist.

31. detsembri 2018 seisuga moodustasid osalejate tagatisfondist kaetud eelmaksete summad kokku 2 miljardit eurot (2017. aastal 1,9 miljardit eurot). Osalejate tagatisfond kuulub selles osalejatele ning EL (keda esindab komisjon) tegutseb viimaste huvides tagatisfondi haldajana.

Aasta lõpu seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi varad kokku 2,1 miljardit eurot (2017. aastal 2,0 miljardit eurot) Osalejate tagatisfondi varade hulka kuuluvad ka finantsvarad, mida haldab komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. Kuna osalejate tagatisfond on eraldiseisev üksus, ei ole tema varad konsolideeritud ELi majandusaasta aruandesse.

2.5.2.   
  Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega) | 3 675 | 2 768 |
| Abikavad | 2 843 | 1 895 |
| Kokku | 6 518 | 4 663 |
| Pikaajalised | 4 122 | 3 018 |
| Lühiajalised | 2 396 | 1 645 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

3 675

3 675

2 768

2 768

Abikavad

Abikavad

2 843

2 843

1 895

1 895

Kokku

Kokku

6 518

6 518

4 663

4 663

Pikaajalised

Pikaajalised

4 122

4 122

3 018

3 018

Lühiajalised

Lühiajalised

2 396

2 396

1 645

1 645

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide raames oli võimalik teha liikmesriikidele ELi eelarvest ettemakseid, et võimaldada neil anda oma panus rahastamisvahenditesse (näiteks laenude, omakapitaliinstrumentide või garantiidena). Rahastamisvahendid on loodud ja nende haldamine kuulub liikmesriikide, mitte komisjoni vastutusalasse. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad sellegipoolest ELi omandisse (nagu ka kõik eelmaksed) ja seega käsitletakse neid ELi bilansis varana.

2014.-2020. aasta

2014.-2020. aasta

Ühtekuuluvuspoliitika raames tasutud 5 790 miljonist eurost oli 31. detsembriks 2018 kasutamata hinnanguliselt 3 590 miljonit eurot. See hõlmab liikmesriikide sissemakset VKEde algatusse, rahastamisvahendisse, mille eesmärk on stimuleerida pangandussektorit andma rohkem laene VKEdele (sisse on makstud 1 213 miljonit eurot, millest hinnanguliselt 391 miljonit on kasutamata).

Maaelu arengu vahenditest jäi aasta lõpuks kasutamata 83 miljonit eurot.

2007.-2013. aasta

2007.-2013. aasta

Kõik ühtekuuluvuspoliitikaga seotud summad loetakse kas rakendatuks või ümberpaigutatuks muudesse meetmetesse ja seetõttu bilansis 31. detsembri 2018 seisuga vara puudub. Tuleks märkida, et erinevate vahendite tegelik rakendamine vaadatakse läbi programmide sulgemise protsessis.

Abikavad

Abikavad

Sarnaselt eespool kirjeldatuga kajastatakse ELi bilansis varana (ettemaksetena) liikmesriikide makstud ja aasta lõpuks kasutamata jäänud ettemakseid erinevatele abikavadele (riigiabi, EAGFi turumeetmed ja EAFRD investeeringumeetmed). Komisjon on hinnanud nende ettemaksete väärtust liikmesriikide esitatud teabe alusel; selle tulemusena saadud summasid on kajastatud eespool abikavade alamrubriikides.

2014.-2020. aasta

2014.-2020. aasta

Aasta lõpuks jäi kasutamata hinnanguliselt 1 477 miljonit eurot ühtekuuluvuspoliitika ja 1 171 miljonit eurot põllumajanduse ja maaelu arengu vahendeid.

2007.-2013. aasta

2007.-2013. aasta

Hinnanguliselt 195 miljonit eurot maaelu arengu jaoks makstud ettemakseid jäid 2018. aasta lõpuks kasutamata.

2.6.   KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pikaajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 397 | 594 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 19 | 17 |
| | | 416 | 611 |
| Lühiajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 22 212 | 11 065 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 2 036 | 689 |
| | | 24 248 | 11 755 |
| Kokku | | 24 664 | 12 366 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Pikaajalised

Pikaajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

397

397

594

594

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

19

19

17

17

416

416

611

611

Lühiajalised

Lühiajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

22 212

22 212

11 065

11 065

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

2 036

2 036

689

689

24 248

24 248

11 755

11 755

Kokku

Kokku

24 664

24 664

12 366

12 366

2.6.1.   
  Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pikaajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 397 | 594 |
| | | 397 | 594 |
| Lühiajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 10 900 | 6 190 |
| Konkurentsitrahvid | 2.6.1.2 | 9 727 | 4 225 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2.6.1.3 | 1 511 | 570 |
| Muud sissenõutavad summad | | 74 | 81 |
| | | 22 212 | 11 065 |
| Kokku | | 22 609 | 11 659 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Pikaajalised

Pikaajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

397

397

594

594

397

397

594

594

Lühiajalised

Lühiajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

10 900

10 900

6 190

6 190

Konkurentsitrahvid

Konkurentsitrahvid

2.6.1.2

2.6.1.2

9 727

9 727

4 225

4 225

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

2.6.1.3

2.6.1.3

1 511

1 511

570

570

Muud sissenõutavad summad

Muud sissenõutavad summad

74

74

81

81

22 212

22 212

11 065

11 065

Kokku

Kokku

22 609

22 609

11 659

11 659

2.6.1.1.   Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Traditsiooniliste omavahendite A-raamatupidamisarvestus | 5 609 | 3 113 |
| Traditsiooniliste omavahendite eraldi raamatupidamisarvestus | 1 612 | 1 617 |
| Omavahendite nõuded | 2 758 | 46 |
| Väärtuse langus | (991) | (997) |
| Muud | 86 | 56 |
| Omavahendite sissenõutavad summad | 9 075 | 3 836 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 1 708 | 2 280 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 859 | 955 |
| Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI) | 13 | 16 |
| Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD) | 82 | 136 |
| Väärtuse langus | (788) | (804) |
| EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad | 1 875 | 2 583 |
| Eelmaksete eeldatav tagasimaksmine | 145 | 182 |
| Makstud ja sissenõutav käibemaks | 45 | 64 |
| Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad | 158 | 120 |
| Kokku | 11 297 | 6 784 |
| Pikaajalised | 397 | 594 |
| Lühiajalised | 10 900 | 6 190 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Traditsiooniliste omavahendite A-raamatupidamisarvestus

Traditsiooniliste omavahendite A-raamatupidamisarvestus

5 609

5 609

3 113

3 113

Traditsiooniliste omavahendite eraldi raamatupidamisarvestus

Traditsiooniliste omavahendite eraldi raamatupidamisarvestus

1 612

1 612

1 617

1 617

Omavahendite nõuded

Omavahendite nõuded

2 758

2 758

46

46

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(991)

(991)

(997)

(997)

Muud

Muud

86

86

56

56

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

9 075

9 075

3 836

3 836

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

1 708

1 708

2 280

2 280

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

859

859

955

955

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI)

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI)

13

13

16

16

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD)

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD)

82

82

136

136

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(788)

(788)

(804)

(804)

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

1 875

1 875

2 583

2 583

Eelmaksete eeldatav tagasimaksmine

Eelmaksete eeldatav tagasimaksmine

145

145

182

182

Makstud ja sissenõutav käibemaks

Makstud ja sissenõutav käibemaks

45

45

64

64

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

158

158

120

120

Kokku

Kokku

11 297

11 297

6 784

6 784

Pikaajalised

Pikaajalised

397

397

594

594

Lühiajalised

Lühiajalised

10 900

10 900

6 190

6 190

Pikaajalised nõuded liikmesriikide vastu on seotud peamiselt Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) täitmata vastavuskorrektsioonide otsustega. Nende otsustega seotud summad nõutakse sisse iga-aastaste osamaksetena.

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

„A-raamatupidamisarvestuses“ on esitatud liikmesriikide igakuised aruanded, milles nad teatavad komisjonile kindlaks määratud traditsiooniliste omavahendite summad, mis kuuluvad tasumisele, kuid ei ole veel laekunud. Traditsioonilised omavahendid koosnevad tolli- ja suhkrumaksudest, mida koguvad komisjoni nimel liikmesriigid.

2018. aasta „A-raamatupidamisarvestus“ sisaldab allpool kirjeldatud rikkumisjuhtumi ja kontrolliaruannetega seotud traditsioonilisi omavahendeid. Need juhtumid põhjustasid suurenemise real „A-raamatupidamisarvestus“. Kuna nimetatud summade eest on arvutatud 1,3 miljardit eurot viivist, on need kajastatud ka käesolevas aastaaruandes (vt lisade punktid 2.6.2 ja 3.7).

2.6.2

3.7

Seoses rikkumisjuhtumiga otsustas Euroopa Komisjon 8. märtsil 2018 saata Ühendkuningriigile märgukirja (rikkumine 2018/2008), kuna Ühendkuningriik keeldus ELi eelarve jaoks kättesaadavaks tegema tollimakse, nagu seda nõutakse ELi õigusaktidega. Seoses rahuldava vastuse puudumisega Ühendkuningriigilt saatis komisjon 24. septembril 2018 talle põhjendatud arvamuse ja otsustas 19. detsembril 2018 anda juhtum lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule. Ühendkuningriik vastas põhjendatud arvamusele 11. veebruaril 2019. See vastus loeti taas mitterahuldavaks ja komisjon kinnitas 6. märtsil 2019 oma otsust anda rikkumisjuhtum lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule. Hagiavaldus esitati 7. märtsil 2019. 2017. aasta OLAFi aruandes märgiti, et Ühendkuningriigis asuvad importijad hoidsid suures osas kõrvale tollimaksude maksmisest, kasutades importimisel fiktiivseid arveid ja valesid tolliväärtuse deklaratsioone. Vastavalt OLAFi ja Teadusuuringute Ühiskeskuse väljatöötatud metoodikale rikkus Ühendkuningriik komisjoni hinnangul liidu õigust novembrist 2011 kuni oktoobrini 2017, põhjustades ELi eelarvele 2,1 miljardi eurose kahju (neto, s.o ilma sissenõudmiskuludeta, mille Ühendkuningriik oleks 2,7 miljardi euro suurusest kogusummast endale jätnud). Ühendkuningriik ei ole nõus metoodikaga, mida komisjon kasutas eespool nimetatud kahju hindamiseks.

Peale selle lisas komisjon raamatupidamisaruandesse vahendite haldajana 0,7 miljardi euro suuruse summa kindlaksmääratud tollimaksude eest (milles suurima osa moodustab kohaldatav intress). Ühendkuningriik ei ole selle summaga nõus.

„Eraldi raamatupidamisarvestuses“ on esitatud kindlakstehtud nõuded, mis ei ole A-raamatupidamisarvestusse kaasatud, sest liikmesriigid ei ole neid veel sisse nõudnud ja mingit tagatist ei ole esitatud (või tagatis on esitatud, kuid nõuded on vaidlustatud). Nõuete väärtust vähendatakse teabe alusel, mida liikmesriigid igal aastal esitavad.

„Omavahendite nõuetes“ on esitatud 12. detsembril 2018 vastu võetud paranduseelarvest nr 6/2018 tulenevad nõuded. Liikmesriigid pidid summad sisestama 2019. aasta jaanuari esimesel tööpäeval.

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

Sellesse punkti kuuluvad peamiselt liikmesriikide 31. detsembri 2018 seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks 2018. Lisaks on hinnatud pärast asjaomaste summade deklareerimist kuni 31. detsembrini 2018 tekkinud sissenõutavate summade hinnanguline väärtus. Komisjon arvutab ka nende makse saajate võlgnetavate summade hinnangulise allahindluse, mille sissenõudmine on ebatõenäoline. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

2.6.1.2.   Konkurentsitrahvidest tulenevad nõuded

Konkurentsitrahvidest tulenevad nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Trahvinõuete brutosumma | 13 022 | 7 679 |
| Ajutised maksed | (3 131 ) | (3 282 ) |
| Väärtuse langus | (164) | (172) |
| Kokku | 9 727 | 4 225 |
| Pikaajalised | — | — |
| Lühiajalised | 9 727 | 4 225 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Trahvinõuete brutosumma

Trahvinõuete brutosumma

13 022

13 022

7 679

7 679

Ajutised maksed

Ajutised maksed

(3 131 )

(3 131 )

(3 282 )

(3 282 )

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(164)

(164)

(172)

(172)

Kokku

Kokku

9 727

9 727

4 225

4 225

Pikaajalised

Pikaajalised

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

9 727

9 727

4 225

4 225

Ajutised maksed on seotud peamiselt laekumistega äriühingutelt, kes on esitanud trahviotsuste kohta ELi kohtutele kaebuse või kellel on veel võimalus kaebus esitada. Kajastatud on tingimuslik kohustus, sest on võimalik, et need summad makstakse äriühingutele tagasi (vt lisade punkt 4.1.4).

4.1.4

Trahvitud äriühingutel, kes on otsuse edasi kaevanud või kavatsevad seda teha, on võimalus kas teha ajutised maksed või anda komisjonile pangagarantii. Komisjon võttis tasumata trahvide eest aasta lõpuks 9 354 miljoni euro ulatuses aasta garantiisid (2017. aastal 4 004 miljonit eurot).

Väärtuse languse tõttu maha kantud summad peegeldavad komisjoni juhtumikohast hinnangut tasumata või garantiiga katmata trahvisummadele, mille sissenõudmisesse komisjon ei usu.

Konkurentsitrahvide nõuete suurenemine on seotud põhiliselt kahe suure trahviga (kokku 5 339 miljonit eurot), mille katteks komisjon võttis asjaomastelt äriühingutelt pangagarantiid.

2.6.1.3.   Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Muud viitlaekumised | 1 240 | 328 |
| Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud | 272 | 241 |
| Kokku | 1 511 | 570 |
| Pikaajalised | — | — |
| Lühiajalised | 1 511 | 570 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Muud viitlaekumised

Muud viitlaekumised

1 240

1 240

328

328

Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

272

272

241

241

Kokku

Kokku

1 511

1 511

570

570

Pikaajalised

Pikaajalised

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

1 511

1 511

570

570

Muud viitlaekumised hõlmavad 1 146 miljonit euro ulatuses ühtekuuluvusvaldkonna vahendeid, mille komisjon loodab kätte saada. Sissenõudmine toimub liikmesriikide poolt 15. veebruaril 2019 esitatud raamatupidamise aastaaruannete läbivaatamise ja heakskiitmise tulemusena. See liikmesriikide raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmismenetlus võeti ühtekuuluvusvaldkonnas esmakordselt kasutusele programmitöö perioodil 2014–2020.

2.6.2.   
  Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pikaajalised | | |
| Muud nõuded | 19 | 17 |
| | 19 | 17 |
| Lühiajalised | | |
| Kliendid | 232 | 241 |
| Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus | (143) | (141) |
| Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud | 243 | 259 |
| Muud | 1 704 | 331 |
| | 2 036 | 689 |
| Kokku | 2 055 | 707 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Pikaajalised

Pikaajalised

Muud nõuded

Muud nõuded

19

19

17

17

19

19

17

17

Lühiajalised

Lühiajalised

Kliendid

Kliendid

232

232

241

241

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

(143)

(143)

(141)

(141)

Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

243

243

259

259

Muud

Muud

1 704

1 704

331

331

2 036

2 036

689

689

Kokku

Kokku

2 055

2 055

707

707

Nõuded real „Muud“ koosnevad 1,4 miljardi euro ulatuses kogunenud viivistest omavahenditelt, millest 1,3 miljardit eurot on seotud juhtumitega, mida nimetati juba lisade punktis 2.6.1.1.

2.6.1.1

2.7.   VARUD

VARUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 52 | 45 |
| Muud | 21 | 250 |
| Kokku | 73 | 295 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Teadusotstarbelised materjalid

Teadusotstarbelised materjalid

52

52

45

45

Muud

Muud

21

21

250

250

Kokku

Kokku

73

73

295

295

2.8.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | | 12 932 | 20 078 |
| Arvelduskontod | | 79 | 152 |
| Avansikontod | | 5 | 5 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | | 0 | 0 |
| Eelarve täitmisega seotud pangakontod | 2.8.1 | 13 017 | 20 236 |
| Rahastamisvahendite raha | 2.8.2 | 2 377 | 1 608 |
| Trahvidega seotud raha | 2.8.3 | 1 438 | 1 234 |
| Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha | | 1 167 | 999 |
| Usaldusfondidega seotud raha | | 114 | 34 |
| Kokku | | 18 113 | 24 111 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Kontod riigikassades ja keskpankades

Kontod riigikassades ja keskpankades

12 932

12 932

20 078

20 078

Arvelduskontod

Arvelduskontod

79

79

152

152

Avansikontod

Avansikontod

5

5

5

5

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

0

0

0

0

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

2.8.1

13 017

13 017

20 236

20 236

Rahastamisvahendite raha

Rahastamisvahendite raha

2.8.2

2 377

2 377

1 608

1 608

Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

2.8.3

1 438

1 438

1 234

1 234

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

1 167

1 167

999

999

Usaldusfondidega seotud raha

Usaldusfondidega seotud raha

114

114

34

34

Kokku

Kokku

18 113

18 113

24 111

24 111

2.8.1.   
  Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Sellesse rubriiki kuuluvad vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved kommertspankades, avansikontod ja sularaha. Rahaliste vahendite saldo 2018. aasta lõpus tuleneb peamiselt järgmistest asjaoludest:

| — | Omavahenditega seotud rahaliste vahendite aastalõpu saldo sisaldab 0,75 miljardit eurot omavahendeid, mille mõned liikmesriigid seoses 2018. aastal vastu võetud paranduseelarvega nr 6 ette tasusid. |
| --- | --- |

—

Omavahenditega seotud rahaliste vahendite aastalõpu saldo sisaldab 0,75 miljardit eurot omavahendeid, mille mõned liikmesriigid seoses 2018. aastal vastu võetud paranduseelarvega nr 6 ette tasusid.

| — | Rahaliste vahendite aastalõpu saldos sisaldub ka 1,4 miljardi eurone trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest, mis nõuti 2018. aastal lõplikult sisse, kuid mida ei ole veel üheski paranduseelarves. |
| --- | --- |

—

Rahaliste vahendite aastalõpu saldos sisaldub ka 1,4 miljardi eurone trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest, mis nõuti 2018. aastal lõplikult sisse, kuid mida ei ole veel üheski paranduseelarves.

| — | Rahaliste vahendite saldo sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja muid maksete assigneeringuid 7,4 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Rahaliste vahendite saldo sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja muid maksete assigneeringuid 7,4 miljardi euro ulatuses.

2.8.2.   
  Rahastamisvahendite raha

Rahastamisvahendite raha

Käesolevas rubriigis kajastatud summad seonduvad peamiselt raha ekvivalentidega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest ning eelarveliste tagatistega seotud tagatisfondides hoitavast rahast ja raha ekvivalentidest rahastatavate rahastamisvahendite programmide rakendamise eesmärgil (vt lisade punkt 2.4.1). Rahastamisvahendite ja tagatisfondide raha saab kasutada ainult konkreetsete programmide jaoks.

2.4.1

2.8.3.   
  Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

See raha on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustusena lisade punktis 4.1.4.

4.1.4

Alates 2010. aastast haldab komisjon kõiki ajutiselt makstud trahve BUFI fondi abil ning need investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatud finantsinstrumentidesse (vt lisade punkt 2.4.1).

2.4.1

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

2.9.   PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

Neto töötajahüvitiste kohustused

Neto töötajahüvitiste kohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku seisuga 31.12.2018 | Kokku seisuga 31.12.2017 |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 | 73 560 |
| Skeemi varad | — | (119) | (296) | (415) | (438) |
| Netokohustused | 70 017 | 1 746 | 8 694 | 80 456 | 73 122 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2017

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

73 560

73 560

Skeemi varad

Skeemi varad

—

—

(119)

(119)

(296)

(296)

(415)

(415)

(438)

(438)

Netokohustused

Netokohustused

70 017

70 017

1 746

1 746

8 694

8 694

80 456

80 456

73 122

73 122

Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine on tingitud peamiselt Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi netokohustuste suurenemisest. Aasta jooksul tänu teenistusele kogutud õigused on suuremad kui aasta jooksul välja makstud hüvitised. Sellele lisanduvad aastased intressikulud (kohustuste diskonteerimise korrigeerimine) ja kogemusepõhine kindlustusmatemaatiline kahjum juhul, kui lisade punktis 2.9.1 nimetatud täiustused hõlmavad märkimisväärseid summasid.

2.9.1

2.9.1.   
  Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

See kindlaksmääratud hüvitiste kohustus kujutab endast nende tulevaste eeldatavate maksete nüüdisväärtust, mida EL peab tegema, et täita töötajate käesoleva ja eelnevate perioodide teenistusest tulenevaid pensionikohustusi. Kuna skeem toimib pidevalt, kaasatakse igal aastal ELi eelarvesse kõik maksed, mis tuleb skeemist aasta jooksul teha.

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi rahastatakse tinglikult ja liikmesriigid garanteerivad nende hüvitiste maksmise kollektiivselt. Kohustuslik pensionimakse (praegu 10,0 %) lahutatakse teenistuses olevate liikmete põhipalgast. Neid makseid käsitletakse aasta eelarvetuluna ja neid kasutatakse ELi üldkulude rahastamiseks, vt ka lisade punkt 3.6.

3.6

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2018 seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 39 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nagu juba märgiti 2017. aasta aruandes, tegid komisjoni asjaomased talitused tööd andmekogumismeetodite täiustamiseks ning eelduste ja arvutusmeetodite parandamiseks. Selle töö üks tulemus oli toitjakaotuspensionide (s.t kui pensioniskeemi liige sureb) kohustuse täpsem hindamine kõige ajakohasemate kindlustusmatemaatiliste meetodite abil. Selle täiustatud meetodi mõjul suurenesid kohustused 2018. aastal 2,1 miljardi euro võrra. Kui seda meetodit oleks kasutatud 2017. aastal, olnuks see kohustus 2,3 miljardit eurot suurem kui varem kasutatud meetodil arvutatu.

2.9.2.   
  Muud pensioniskeemid

Muud pensioniskeemid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.9.3.   
  Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Lisaks eespool kirjeldatud pensioniskeemidele on hinnatud kohustusi, mis on ELil ühise ravikindlustusskeemi (JSIS) ees seoses tervishoiukuludega, mis tuleb tasuda pärast töösuhte lõpetamist (millest on lahutatud nende oma panus). Nagu märgiti lisade punktis 1.5.10, võetakse selle kohustuse arvutamisel arvesse tervet teenistusperioodi, tagades, et töötajate töösuhte lõppemise järgse kava pensioni- ja tervisekindlustuse skeemide raamatupidamisarvestus oleks järjepidev. Võttes arvesse kohustust kajastada tõeselt olukorra majanduslikku sisu, nagu nõuavad nii EAR kui ka IPSAS, ei ole hüvitiste seostamisel teenistusperioodidega tõlgendatud IPSAS 39 rangemas tähenduses. Kui jaotada kõigi ametnike teenistuskulud JSISi puhul 10 aastale (mitte iga töötaja teenistusperioodile), suurendaks see aasta lõpu kindlaksmääratud hüvitiste kohustust 3 miljardi euro võrra. Sellegipoolest ei oleks rangem lähenemisviis, nagu juba märgitud, kokkusobiv kvaliteedile esitatava õiglase kajastamise nõudega ega annaks seega usaldusväärset teavet kooskõlas EAR 1 ja IPSASe kontseptuaalse raamistikuga. See hinnang on väga tundlik praeguste töötajate teenistussuhte arengu (eelkõige tulevikus eeldatavasti alaliseks ametnikuks saavate tähtajalise töölepinguga töötajate arvu) suhtes.

1.5.10

Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtus on töötajate käesoleva perioodi ja eelnevate perioodide teenistusega seotud kohustuste täitmiseks vajalikud diskonteeritud tulevased eeldatavad maksed.

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste jooksva aasta muutuse analüüs on esitatud allpool:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017 | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 |
| Kajastatud tulemiaruandes | | | | |
| Jooksvad teenistuskulud | 2 716 | 87 | 270 | 3 074 |
| Intressikulu | 1 215 | 32 | 155 | 1 402 |
| Kajastatud netovaras | | | | |
| Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine | | | | |
| Kogemusepõhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid | 3 380 | (15) | 4 | 3 369 |
| Demograafiliste eelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid | — | 1 | — | 1 |
| Finantseelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid | 251 | (36) | 901 | 1 115 |
| Muud | | | | |
| Makstud hüvitised | (1 496 ) | (58) | (96) | (1 650 ) |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018 | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 872 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

Kajastatud tulemiaruandes

Kajastatud tulemiaruandes

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

2 716

2 716

87

87

270

270

3 074

3 074

Intressikulu

Intressikulu

1 215

1 215

32

32

155

155

1 402

1 402

Kajastatud netovaras

Kajastatud netovaras

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

Kogemusepõhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

Kogemusepõhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

3 380

3 380

(15)

(15)

4

4

3 369

3 369

Demograafiliste eelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

Demograafiliste eelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

—

1

1

—

1

1

Finantseelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

Finantseelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

251

251

(36)

(36)

901

901

1 115

1 115

Muud

Muud

Makstud hüvitised

Makstud hüvitised

(1 496 )

(1 496 )

(58)

(58)

(96)

(96)

(1 650 )

(1 650 )

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 872

80 872

Jooksvad teenistuskulud on kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste nüüdisväärtuse kasv, mis tuleneb praeguste liikmete teenistusest jooksval perioodil.

Intressikulud suurendavad kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtust perioodi vältel, sest hüvitiste maksmine on ühe perioodi võrra lähemal.

Kogemusepõhine kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum on 2018. aasta varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja 2018. aasta tegelikkuse erinevuste mõju. See summa sisaldab lisade punktis 2.9.1 nimetatud täiustust.

2.9.1

Kindlustusmatemaatilistest eeldustest (demograafilised ja finantsilised, nagu diskontomäärad ja eeldatavad palgatõusud) tulenev kasum ja kahjum tekib nende eelduste ajakohastamisel eesmärgiga kajastada alustingimuste muutusi.

Hüvitisi (näiteks pensione ja tervishoiukulude tagasimakseid) makstakse aasta jooksul skeemi eeskirjade kohaselt. Hüvitiste maksmine vähendab kindlaksmääratud hüvitiste kohustusi.

Skeemi varad

Skeemi varad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017 | 137 | 301 | 438 |
| Kava vara netomuutus | (18) | (5) | (23) |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018 | 119 | 296 | 415 |

(miljonites eurodes)

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2017

137

137

301

301

438

438

Kava vara netomuutus

Kava vara netomuutus

(18)

(18)

(5)

(5)

(23)

(23)

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2018

119

119

296

296

415

415

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Peamised kindlustusmatemaatilised eeldused, mida kasutatakse ELi kahe peamise töötajahüvitiste skeemi hindamiseks, on järgmised:

| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Ühine ravikindlustusskeem |
| --- | --- | --- |
| 2018 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 1,9 % | 2,0 % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,4 % | 1,5 % |
| Tegelik diskontomäär | 0,5 % | 0,5 % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,9 % | 1,8 % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 3,0 % |
| Pensioniiga | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2017 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 1,9 % | 2,0 % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,5 % | 1,6 % |
| Tegelik diskontomäär | 0,4 % | 0,4 % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,8 % | 1,7 % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 3,0 % |
| Pensioniiga | 63/64/66 | 63/64/66 |

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Ühine ravikindlustusskeem

2018

2018

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,4 %

1,4 %

1,5 %

1,5 %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

0,5 %

0,5 %

0,5 %

0,5 %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,9 %

1,9 %

1,8 %

1,8 %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

3,0 %

3,0 %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2017

2017

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,5 %

1,5 %

1,6 %

1,6 %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

0,4 %

0,4 %

0,4 %

0,4 %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,8 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

3,0 %

3,0 %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2017. ja 2018. aasta suremusnäitajad põhinevad ELi avalike teenistujate keskmise eluea tabelil EULT 2018.

Nominaalne diskontomäär määratakse kindlaks nullkupongiga eurovõlakirja tootlikkuse väärtusena (alates 2018. aasta detsembrist Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 20 aastat ja ühise ravikindlustusskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 25 aastat). Inflatsioonimäärana kasutatakse sama perioodi oodatavat inflatsioonimäära. See tuleb määrata empiiriliselt – see tähendab, et see peab põhinema Euroopa finantsturgudel kaubeldavad indeksivõlakirjade prognoositud väärtustel. Reaalne diskontomäär arvutatakse nominaalsest diskontomäärast ja oodatavast pikaajalisest inflatsioonimäärast.

Tundlikkusanalüüs

Tundlikkusanalüüs

Tundlikkusanalüüs põhineb simulatsioonidel, mille käigus muudetakse, muude tegurite samaks jäädes, asjaomaste eelduste väärtusi ja vaadeldakse, kuidas mudel reageerib.

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Arstiabi maksumuse suundumuste kümne baaspunktisel muutusel oleks järgmine mõju:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine |
| Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma | 12 | (12) | 11 | (11) |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 253 | (246) | 220 | (213) |

(miljonites eurodes)

2018

2017

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

12

12

(12)

(12)

11

11

(11)

(11)

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

253

253

(246)

(246)

220

220

(213)

(213)

Eeldatava diskontomäära kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (219) | 226 | (188) | 194 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(219)

(219)

226

226

(188)

(188)

194

194

Eeldatavate palgatõusude kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (26) | 25 | (25) | 24 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(26)

(26)

25

25

(25)

(25)

24

24

Eeldatava pensioniea üheaastasel muutusel oleks järgmine mõju:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (91) | 54 | (82) | 44 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(91)

(91)

54

54

(82)

(82)

44

44

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi tundlikkus

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi tundlikkus

Eeldatava diskontomäära kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (1 434 ) | 1 478 | (1 281 ) | 1 319 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

(1 281 )

(1 281 )

1 319

1 319

Eeldatavate palgatõusude kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine | 0,1 % suurenemine | 0,1 % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 1 427 | (1 388 ) | 1 313 | (1 192 ) |

(miljonites eurodes)

2018

2017

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

0,1 % suurenemine

0,1 % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

1 313

1 313

(1 192 )

(1 192 )

Eeldatava pensioniea üheaastasel muutusel oleks järgmine mõju:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (573) | 645 | (496) | 639 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(573)

(573)

645

645

(496)

(496)

639

639

2.10.   ERALDISED

ERALDISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2017. aasta seisuga | Täiendavad eraldised | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Liikidevahelised ümberpaigutused | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2018. aasta seisuga |
| Kohtuasjad: | | | | | | | |
| Põllumajandus | 49 | 270 | (2) | (47) | — | — | 270 |
| Ühtekuuluvus | 20 | — | (20) | — | — | — | (0) |
| Muud | 120 | 3 | (19) | (2) | — | (1) | 100 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 1 934 | — | — | (34) | — | 32 | 1 933 |
| Finantsküsimused | 1 115 | 590 | (7) | (149) | — | 2 | 1 551 |
| Trahvid | 27 | — | (27) | — | — | — | — |
| Muud | 272 | 38 | (38) | (18) | — | 24 | 278 |
| Kokku | 3 538 | 901 | (115) | (249) | — | 57 | 4 132 |
| Pikaajalised | 2 880 | 704 | (38) | (52) | (272) | 59 | 3 281 |
| Lühiajalised | 659 | 197 | (77) | (197) | 272 | (2) | 852 |

(miljonites eurodes)

Summa 31. detsembri 2017. aasta seisuga

Täiendavad eraldised

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Liikidevahelised ümberpaigutused

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2018. aasta seisuga

Kohtuasjad:

Kohtuasjad:

Põllumajandus

Põllumajandus

49

49

270

(2)

(2)

(47)

(47)

—

—

270

270

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

20

20

—

(20)

(20)

—

—

—

(0)

(0)

Muud

Muud

120

120

3

(19)

(19)

(2)

(2)

—

(1)

(1)

100

100

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

1 934

1 934

—

—

(34)

(34)

—

32

32

1 933

1 933

Finantsküsimused

Finantsküsimused

1 115

1 115

590

(7)

(7)

(149)

(149)

—

2

2

1 551

1 551

Trahvid

Trahvid

27

27

—

(27)

(27)

—

—

—

—

Muud

Muud

272

272

38

38

(38)

(38)

(18)

(18)

—

24

24

278

278

Kokku

Kokku

3 538

3 538

901

901

(115)

(115)

(249)

(249)

—

57

57

4 132

4 132

Pikaajalised

Pikaajalised

2 880

2 880

704

704

(38)

(38)

(52)

(52)

(272)

(272)

59

59

3 281

3 281

Lühiajalised

Lühiajalised

659

659

197

197

(77)

(77)

(197)

(197)

272

272

(2)

(2)

852

852

Eraldised on möödunud sündmustest tulenevad usaldusväärselt hinnatud summad, mis tuleb tõenäoliselt ELi eelarvest tulevikus tasuda.

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb pärast aasta lõppu seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta.

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2017. aastal ajakohastati Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse programmi strateegiat (D&WMP), mis on eraldise tegemiste aluseks. Strateegia koos eelarve ja personalivajadusega vaadati läbi koos sõltumatu D&WMP eksperdirühmaga. Strateegia on parim olemasolev hinnang selle kohta, kui palju vahendeid ja personali on vaja Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohtade dekomisjoneerimiseks Ispras, Geelis, Karlsruhes ja Pettenis.

Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on see eraldis seotud inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades euroala vahetuskursi kõverat). 31. detsembri 2018. aasta seisuga andis see tulemuseks 1 933 miljoni euro suuruse eraldiste kogusumma, mis jagunes summadeks, mis makstakse oodatavalt välja 2018. aastal (31 miljonit eurot) ja summadeks, mis makstakse oodatavalt välja hiljem (1 902 miljonit eurot).

Tuleb märkida, et dekomisjoneerimise pikaajalise kavandamisega kaasnevad suured ebakindlused võivad seda hinnangut mõjutada ja dekomisjoneerimiseks kuluv aeg võib tulevikus märkimisväärselt pikeneda. Peamised ebakindluse allikad on seotud dekomisjoneeritud tegevuskoha lõppseisundi, tuumamaterjalide, jäätmete käitlemise ja kõrvaldamise aspektide, riikliku regulatiivraamistiku ebatäielikkuse või puudumisega, keeruka ja aegavõtva litsentsimisprotsessi ning dekomisjoneerimistööstuse turu arenguga tulevikus.

Finantseraldised

Finantseraldised

Tegemist on peamiselt eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses mitme rahastamisvahendi raames antud tagatistega, mille puhul on volitatud üksustel õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid ELi nimel ja vastutusel. ELi tagatistega seotud finantsrisk on piiristatud ning finantsvarale on tehtud eraldised tulevaste sissenõuete katteks. Kõnealune rubriik hõlmab eraldisi EIP poolt Süüriale välislaenude andmise volituse raames antud ja seega ELi poolt välistegevuse tagatisfondi kaudu tagatud tagasimaksmata laenudele. Pikaajalised finantsriskide katteks eraldatud vahendid on diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse.

Finantseraldiste suurenemine on seotud tagatud tehingute mahu suurenemisega Horisont 2020 ja COSME rahastamisvahendite raames.

2.11.   FINANTSKOHUSTUSED

FINANTSKOHUSTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pikaajalised finantskohustused | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused | 2.11.1 | 53 281 | 50 061 |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | 7 | 2 |
| | | 53 289 | 50 063 |
| Lühiajalised finantskohustused | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused | 2.11.1 | 2 602 | 6 850 |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | 15 | — |
| | | 2 617 | 6 850 |
| Kokku | | 55 906 | 56 913 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Pikaajalised finantskohustused

Pikaajalised finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

2.11.1

2.11.1

53 281

53 281

50 061

50 061

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

7

7

2

2

53 289

53 289

50 063

50 063

Lühiajalised finantskohustused

Lühiajalised finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

2.11.1

2.11.1

2 602

2 602

6 850

6 850

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

15

15

—

2 617

2 617

6 850

6 850

Kokku

Kokku

55 906

55 906

56 913

56 913

2.11.1.   
  Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Finantsabiks võetud laenud | 2.11.1.1 | 53 872 | 54 841 |
| Muud finantskohustused | 2.11.1.2 | 2 012 | 2 070 |
| Kokku | | 55 884 | 56 911 |
| Pikaajalised | | 53 281 | 50 061 |
| Lühiajalised | | 2 602 | 6 850 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

2.11.1.1

2.11.1.1

53 872

53 872

54 841

54 841

Muud finantskohustused

Muud finantskohustused

2.11.1.2

2.11.1.2

2 012

2 012

2 070

2 070

Kokku

Kokku

55 884

55 884

56 911

56 911

Pikaajalised

Pikaajalised

53 281

53 281

50 061

50 061

Lühiajalised

Lühiajalised

2 602

2 602

6 850

6 850

2.11.1.1.   Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EFSM | Maksebilansi toetamise mehhanism | MFA | Euratom | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 97 | 54 841 |
| Uued võetud laenud | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Tagasimaksed | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Bilansilise maksumuse muutused | (56) | (30) | 5 | 0 | 0 | (82) |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Pikaajalised | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Lühiajalised | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 97 | 2 350 |

(miljonites eurodes)

EFSM

Maksebilansi toetamise mehhanism

MFA

Euratom

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

97

97

54 841

54 841

Uued võetud laenud

Uued võetud laenud

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Tagasimaksed

Tagasimaksed

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

0

0

(82)

(82)

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Pikaajalised

Pikaajalised

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Lühiajalised

Lühiajalised

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

97

97

2 350

2 350

Peamiselt kuuluvad võetud laenude hulka kuuluvad sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 53 725 miljonit eurot (2017. aastal 54 674 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele.

Eelnimetatud laenude (v.a ESTÜ likvideerimine) tagasimaksmise tagab lõppkokkuvõttes ELi eelarve (vt lisade punkt 4.1.2) ja sellest tulenevalt iga liikmesriik.

4.1.2

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0 % – 3,82 % | 0 % – 4,54 % |
| Euratom | 0 % – 5,68 % | 0 % – 5,68 % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,88 % – 3,38 % | 2,88 % – 3,38 % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,50 % – 3,75 % | 0,62 % – 3,75 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 6,91 % – 8,97 % | 6,91 % – 8,97 % |

31.12.2018

31.12.2017

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0 % – 3,82 %

0 % – 3,82 %

0 % – 4,54 %

0 % – 4,54 %

Euratom

Euratom

0 % – 5,68 %

0 % – 5,68 %

0 % – 5,68 %

0 % – 5,68 %

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,50 % – 3,75 %

0,50 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

6,91 % – 8,97 %

6,91 % – 8,97 %

6,91 % – 8,97 %

6,91 % – 8,97 %

2.11.1.2.   Muud finantskohustused

Muud finantskohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pikaajalised | | |
| Kapitalirendi kohustused | 1 331 | 1 456 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 314 | 305 |
| Muud | 115 | 159 |
| | 1 760 | 1 920 |
| Lühiajalised | | |
| Kapitalirendi kohustused | 93 | 89 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 29 | 24 |
| Hüvitamisele kuuluvad trahvid | 125 | 13 |
| Muud | 5 | 24 |
| | 252 | 150 |
| Kokku | 2 012 | 2 070 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Pikaajalised

Pikaajalised

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

1 331

1 331

1 456

1 456

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

314

314

305

305

Muud

Muud

115

115

159

159

1 760

1 760

1 920

1 920

Lühiajalised

Lühiajalised

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

93

93

89

89

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

29

29

24

24

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

125

125

13

13

Muud

Muud

5

5

24

24

252

252

150

150

Kokku

Kokku

2 012

2 012

2 070

2 070

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kirjeldus | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kohustused kokku |
| Maa ja hooned | 86 | 428 | 893 | 1 407 |
| Muu põhivara | 7 | 10 | — | 17 |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | 93 | 438 | 893 | 1 424 |
| Intressid | 60 | 216 | 196 | 472 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2018 | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2017 | 158 | 682 | 1 271 | 2 111 |

(miljonites eurodes)

Kirjeldus

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kohustused kokku

Maa ja hooned

Maa ja hooned

86

86

428

428

893

893

1 407

1 407

Muu põhivara

Muu põhivara

7

7

10

10

—

17

17

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

93

93

438

438

893

893

1 424

1 424

Intressid

Intressid

60

60

216

216

196

196

472

472

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2018

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2018

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2017

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2017

158

158

682

682

1 271

1 271

2 111

2 111

Eespool esitatud rendi ja hoonetega seotud summasid tuleb rahastada tulevaste eelarvete kaudu.

2.11.2.   
  Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumendi liik | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Tinglik summa | Õiglane väärtus | Tinglik summa | Õiglane väärtus |
| Tagatis omakapitali investeeringute portfellile | 536 | 20 | — | — |
| Valuutaoptsioon (müügihinna vahe) | 11 | 2 | 9 | 2 |
| Kokku | 546 | 22 | 9 | 2 |
| Pikaajalised | 82 | 7 | 9 | 2 |
| Lühiajalised | 464 | 15 | — | — |

(miljonites eurodes)

Tuletisinstrumendi liik

31.12.2018

31.12.2017

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

536

536

20

20

—

—

Valuutaoptsioon (müügihinna vahe)

Valuutaoptsioon (müügihinna vahe)

11

11

2

2

9

9

2

2

Kokku

Kokku

546

546

22

22

9

9

2

2

Pikaajalised

Pikaajalised

82

82

7

7

9

9

2

2

Lühiajalised

Lühiajalised

464

464

15

15

—

—

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Omakapitali investeeringute portfellile antud tagatised on liigitatud finantskohustusteks õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kuna need ei vasta finantstagatise kohustuse määratlusele – vt lisade punkt 1.5.12. Sellel real on kajastatud 31. detsembri 2018 seisuga programmi „Horisont 2020“ rahastamisvahendite hulgas EIP grupi omakapitaliinvesteeringute portfellidele antud ELi tagatis (vt lisade punkt 2.4.1). ELi finantskohustust hinnatakse alusinvesteeringute väärtuse alusel.

1.5.12

2.4.1

Välisvaluuta optsioon

Välisvaluuta optsioon

31. detsembri 2018 seisuga oli ELil tuletisinstrument (müügihinna vahel põhinev valuutaoptsioon), millega kaeti välisvaluuta (UHA – Ukraina grivna) väärtuse langus, mis on seotud finantsasutuste poolt Ukraina VKEdele rahastamisvõimaluste laiendamiseks ja Ukraina laenutingimuste atraktiivsemaks muutmiseks antud laenudega. Lepingu kohaselt annab EL oma partneritele võimaluse nõuda UHA/EUR vahetuskursi languse korral iga abikõlbliku laenu puhul kuni 30 % ELi panust.

Õiglases väärtuses mõõdetud finantskohustuste õiglase väärtuse hierarhia

Õiglases väärtuses mõõdetud finantskohustuste õiglase väärtuse hierarhia

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| 1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad | — | — |
| 2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad | 2 | 2 |
| 3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel | 20 | — |
| Kokku | 22 | 2 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

—

—

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2

2

2

2

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

20

20

—

Kokku

Kokku

22

22

2

2

2.11.3.   
  Finantstagatise kohustused

Finantstagatise kohustused

EFSI tagatis võlaportfellile, mille EIP on välja andnud EFSI innovatsiooni ja taristu tegevussuunal, liigitatakse finantstagatise kohustuseks. 31. detsembri 2018 seisuga moodustasid EFSI finantstagatise kohustused kokku null eurot, kuna tagatise raames saada olev sissetulek ületas eeldatavat kahju (vt lisade punkt 4.1.1).

4.1.1

2.12.   VÕLGNEVUSED

VÕLGNEVUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Brutosumma | Kohandused | Netosumma seisuga 31.12.2018 | Brutosumma | Kohandused | Netosumma seisuga 31.12.2017 |
| Kulutaotlused ja arved, saadud: | | | | | | |
| liikmesriikidelt | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | 247 | — | 247 | 481 | — | 481 |
| ERF ja ÜF | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 | 12 602 | (883) | 11 719 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 5 195 | (496) | 4 699 | 4 183 | (264) | 3 919 |
| Muud | 632 | (75) | 557 | 746 | (280) | 466 |
| Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt | 1 461 | (179) | 1 282 | 1 563 | (144) | 1 419 |
| Saadud kulutaotlused ja arved kokku | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 | 19 574 | (1 571 ) | 18 004 |
| EAGF | 14 772 | — | 14 772 | 11 534 | — | 11 534 |
| Omavahendite võlgnevus | 769 | — | 769 | 8 836 | — | 8 836 |
| Mitmesugused võlgnevused | 570 | — | 570 | 341 | — | 341 |
| Muud | 294 | — | 294 | 333 | — | 333 |
| Kokku | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 | 40 618 | (1 571 ) | 39 048 |

(miljonites eurodes)

Brutosumma

Kohandused

Netosumma seisuga 31.12.2018

Brutosumma

Kohandused

Netosumma seisuga 31.12.2017

Kulutaotlused ja arved, saadud:

Kulutaotlused ja arved, saadud:

liikmesriikidelt

liikmesriikidelt

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

247

247

—

247

247

481

481

—

481

481

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

12 602

12 602

(883)

(883)

11 719

11 719

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

4 183

4 183

(264)

(264)

3 919

3 919

Muud

Muud

632

632

(75)

(75)

557

557

746

746

(280)

(280)

466

466

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

1 563

1 563

(144)

(144)

1 419

1 419

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

19 574

19 574

(1 571 )

(1 571 )

18 004

18 004

EAGF

EAGF

14 772

14 772

—

—

14 772

14 772

11 534

11 534

—

—

11 534

11 534

Omavahendite võlgnevus

Omavahendite võlgnevus

769

769

—

—

769

769

8 836

8 836

—

—

8 836

8 836

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

570

570

—

—

570

570

341

341

—

—

341

341

Muud

Muud

294

294

—

—

294

294

333

333

—

—

333

333

Kokku

Kokku

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

40 618

40 618

(1 571 )

(1 571 )

39 048

39 048

Võlgnevused hõlmavad laekunud, kuid aasta lõpuks tasumata arveid ja kulutaotlusi. Need on esmaselt kajastatud arvete/kulutaotluste laekumise ajal taotletud summade väärtuses. Hiljem on võlgnevusi kohandatud, et kajastada üksnes kulude läbivaatamise järel heakskiidetud summasid ning summasid, mida hinnatakse rahastamiskõlblikuks. Summad, mida loetakse rahastamiskõlbmatuks, sisalduvad veerus „Kohandused“. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmetega.

Programmitöö perioodil 2014–2020 on struktuurifondide (ERF ja ESF), Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühissätete määrusega ette nähtud, et ELi eelarvet kaitstakse, pidades süstemaatiliselt kinni 10 % tehtud vahemaksetest. Ühissätete määruse kohasele eelarveaastale (1. juuli kuni 30. juuni) järgnevaks veebruariks on kontrollitsükkel lõppenud – lõpule on jõudnud nii korraldusasutuste halduskontroll kui ka auditeerimisasutuste auditid. Komisjon vaatab läbi liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste esitatud kinnitavad dokumendid ja raamatupidamisaruanded. Lõppjäägi maksmine/sissenõudmine toimub alles pärast selle läbivaatamise lõpuleviimist ja raamatupidamisaruannete kinnitamist. Kõnealuse korralduse alusel kinni peetud summa oli 2018. aasta lõpul kokku 5,7 miljardit eurot. Osa sellest summast (0,9 miljardit eurot) hinnatakse liikmesriikide raamatupidamisaruannetes esitatud teabe alusel rahastamiskõlbmatuks ja sisaldub samuti veerus „Kohandused“. Võlgnevuste kohanduste viimane komponent on muud ettemaksed liikmesriikidele (vt lisade punkt 2.5.2), mis olid aasta lõpul välja maksmata (0,8 miljardit eurot).

2.5.2

Ühtekuuluvuspoliitikaga seotud võlgnevused (ERF, ÜF, ESF) on vähenenud, mis on seotud peamiselt asjaoluga, et aastatega 2007–2013 seotud nõuded on oluliselt vähenenud 3,5 miljardi euroni (2017. aastal 10 miljardit eurot), kuna komisjon kontrollib liikmesriikide esitatud lõplikke kulunõudeid. Samal ajal kasvas seoses edasiste edusammudega programmide rakendamisel aastatega 2014–2020 seotud kulunõuete maht 10 miljardi euroni (2017. aastal 5 miljardit eurot).

EAGFi võlgnevuse suurenemine on seotud EAGFi kõigi kohustuste ümberjagamisega võlgnevusteks ja viitvõlgadeks. EAGFi kohustuste kogusumma jäi suhteliselt stabiilseks – 44 159 miljonit eurot võrreldes 44 837 miljoni euroga eelmisel aastal. Siiski olid vastavusotsusega juba kaetud taotletud summad (kajastatud võlgnevusena) 2018. aastal suuremad kui 2017. aastal.

Eelmaksetaotlused

Eelmaksetaotlused

Lisaks eespool nimetatud summale saadi 2018. aasta lõpuks 0,5 miljardi euro eest eelmaksetaotlusi, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel välja makstud. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei kirjendata neid summasid kreditoorse võlgnevusena.

Omavahendite võlgnevus

Omavahendite võlgnevus

Omavahendite võlgnevuse moodustavad liikmesriikide osamaksud ELi eelarvesse, mis hüvitatakse eelarveaasta lõpus vastavalt 12. detsembril 2018 vastu võetud paranduseelarvele 6/2018. Paranduseelarved rakendatakse vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 (20) artikli 10 lõikele 3. Nimetatud õigussätte kohaselt tagastati summad liikmesriikidele 2019. aasta jaanuari esimesel tööpäeval. Märkimisväärne summa 31. detsembri 2017 seisuga tulenes 30. novembril 2017 vastuvõetud paranduseelarvest nr 6/2017. Sel aastal põhjustas paranduseelarve peamiselt liikmesriikide täiendavaid sissemakseid (vt lisade punkt 2.6.1.1).

20

2.6.1.1

2.13.   VIITVÕLAD JA ETTEMAKSTUD TULU

VIITVÕLAD JA ETTEMAKSTUD TULU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Viitvõlad | 62 877 | 63 588 |
| Ettemakstud tulu | 96 | 111 |
| Muud | 213 | 203 |
| Kokku | 63 186 | 63 902 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Viitvõlad

Viitvõlad

62 877

62 877

63 588

63 588

Ettemakstud tulu

Ettemakstud tulu

96

96

111

111

Muud

Muud

213

213

203

203

Kokku

Kokku

63 186

63 186

63 902

63 902

Viitvõlad jaotuvad järgmiselt:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| EAGF | 29 387 | 33 303 |
| EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid | 18 687 | 17 464 |
| ERF ja ÜF | 5 863 | 4 249 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 2 321 | 2 870 |
| Muud | 6 619 | 5 702 |
| Kokku | 62 877 | 63 588 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

EAGF

EAGF

29 387

29 387

33 303

33 303

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

18 687

18 687

17 464

17 464

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

5 863

5 863

4 249

4 249

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

2 321

2 321

2 870

2 870

Muud

Muud

6 619

6 619

5 702

5 702

Kokku

Kokku

62 877

62 877

63 588

63 588

Suurim muutus on seotud põllumajandusega (EAGF), vt selgitust lisade punktis 2.12. Ühtekuuluvuspoliitikas põhjustas ERFi ja ühtekuuluvusfondi vahendite suurenemise programmitöö perioodi 2014–2020 viitvõlgade suurenemine, kuna programmid on arenguetapis.

2.12

NETOVARA

NETOVARA

2.14.   RESERVID

RESERVID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.14.1 | 231 | 278 |
| Tagatisfondi reserv | 2.14.2 | 2 849 | 2 663 |
| Muud reservid | 2.14.3 | 1 881 | 1 935 |
| Kokku | | 4 961 | 4 876 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

2.14.1

2.14.1

231

231

278

278

Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

2.14.2

2.14.2

2 849

2 849

2 663

2 663

Muud reservid

Muud reservid

2.14.3

2.14.3

1 881

1 881

1 935

1 935

Kokku

Kokku

4 961

4 961

4 876

4 876

2.14.1.   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

Õiglase väärtuse reservi muutumine perioodi jooksul

Õiglase väärtuse reservi muutumine perioodi jooksul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Sisalduvad õiglase väärtuse reservis | (70) | (8) |
| Sisalduvad tulemiaruandes | 23 | 6 |
| Kokku | (47) | (2) |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

(70)

(70)

(8)

(8)

Sisalduvad tulemiaruandes

Sisalduvad tulemiaruandes

23

23

6

6

Kokku

Kokku

(47)

(47)

(2)

(2)

2.14.2.   
  Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

See reserv peegeldab EIP välislaenude andmise volituse raames antud ja ELi eelarvega tagatud laenude tagasimaksmata summade 9 % sihtsummat, mida tuleb hoida välistegevuse tagatisfondi varana (vt lisade punkt 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Muud reservid

Muud reservid

Siin kajastatud summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga (1 514 miljonit eurot), mis moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.15.   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| | (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2017 | 75 234 |
| 2017. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele | 556 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 186 |
| Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine | 4 396 |
| Muud muutused reservis | (30) |
| Eelarveaasta tulem | (13 918 ) |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2018 kokku | 66 424 |

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2017

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2017

75 234

75 234

2017. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

2017. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

556

556

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

186

186

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine

4 396

4 396

Muud muutused reservis

Muud muutused reservis

(30)

(30)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(13 918 )

(13 918 )

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2018 kokku

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2018 kokku

66 424

66 424

Kõnealune summa kajastab seda osa ELi kuni 31. detsembrini kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 (või hiljem) ning seetõttu rahastada aasta N+1 (või hilisema aasta) eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevuse ja töötajahüvitiste kohustustega.

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

Töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamine on seotud nende kohustuste kindlustusmatemaatilisest hindamisest tuleneva kindlustusmatemaatilise kasumi ja kahjumiga. Alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatakse töötajahüvitiste suhtes läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja 12 (põhineb standardil IPSAS 39). Selle eeskirja kohaselt kajastatakse kindlustusmatemaatilisi kasumeid ja kahjumeid tulemiaruande asemel netovara hulgas.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

3.1.   KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID

KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID

Tulu omavahenditest on ELi põhitegevustulude peamine osa. Kõige olulisem omavahendite tulu oli kogurahvatulul põhinevate omavahendite laekumine, mis moodustas 2018. aastal 105 780 miljonit eurot (2017. aastal 78 620 miljonit eurot). Igalt liikmesriigilt kogutakse tema kogurahvatulust sama protsendimäär. Kogurahvatulul põhinevaid omavahendid tasakaalustavad tulusid ja kulusid, st nendega rahastatakse eelarve seda osa, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Kogurahvatulul põhineva omavahenditulu suurenemine tuleneb peamiselt maksete assigneeringute suurenemisest 2018. aastal ja eelmise aasta eelarve piiratud ülejäägist (556 miljonit eurot, arvestamata EFTA tulemust). Mõlemad elemendid mõjutasid 2018. aastal liikmesriikidelt sissenõutud kogurahvatulu põhiste omavahendite summat, kuna see makse on tasakaalustav.

3.2.   TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Tollimaksupõhised | 22 763 | 20 475 |
| Suhkrumaksupõhised | 4 | 45 |
| Kokku | 22 767 | 20 520 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Tollimaksupõhised

Tollimaksupõhised

22 763

22 763

20 475

20 475

Suhkrumaksupõhised

Suhkrumaksupõhised

4

4

45

45

Kokku

Kokku

22 767

22 767

20 520

20 520

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 20 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Tollimaksude suurenemine on seotud peamiselt rikkumisjuhtumiga seotud viitlaekumistega (vt lisade punkt 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.3.   KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

Käibemaks on määratletud liidu teise omavahendite allikana, sest see maksuliik oli esimene, mis ELi tasandil suurel määral ühtlustati. Käibemaksupõhiste omavahendite sissemakse arvutatakse kohaldades riigi käibemaksu baasi suhtes (mis ei saa olla suurem kui 50 % iga liikmesriigi kogurahvatulust) 0,3 % sissenõudmismäära. Nõukogu otsusega 2014/335/EL, Euratom (21) määrati Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile ajavahemikuks 2014–2020 vähendatud sissenõudmise määr (0,15 %).

21

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

3.4.   RAHATRAHVID

RAHATRAHVID

See 6 740 miljoni euro suurune tulu (2017. aastal 4 664 miljonit eurot) seondub trahvidega, mille komisjon on määranud ettevõtjatele ELi konkurentsieeskirjade ja liikmesriikidele liidu õiguse rikkumise eest. Komisjon kajastab trahvitulu trahviotsuse vastuvõtmisel ja teavitab ametlikult trahvitavat. Summad on peamiselt konkurentsitrahvid (6 534 miljonit eurot). Suurimad juhtumid on seotud ELi konkurentsinormide rikkumisega: trahv ettevõtjale Google ebaseaduslike piirangute eest Android-seadmete tootjatele ja mobiilsideoperaatoritele (4 343 miljonit eurot) ja trahv ettevõtjale Qualcomm kiibistike turgu valitseva seisundi kuritarvitamise eest (997 miljonit eurot).

3.5.   KULUDE SISSENÕUDMINE

KULUDE SISSENÕUDMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Jagatud eelarve täitmine | 2 116 | 1 775 |
| Otsene eelarve täitmine | 65 | 81 |
| Kaudne eelarve täitmine | 34 | 23 |
| Kokku | 2 215 | 1 879 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Jagatud eelarve täitmine

Jagatud eelarve täitmine

2 116

2 116

1 775

1 775

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

65

65

81

81

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

34

34

23

23

Kokku

Kokku

2 215

2 215

1 879

1 879

Selles rubriigis on peamiselt komisjoni väljastatud sissenõudekorraldused, mis on ära makstud või tasaarvestatud (st maha arvatud) järgmistest komisjoni raamatupidamissüsteemis kirjendatud maksetest ja millega nõutakse sisse ELi eelarvest varem väljamakstud kulusid. Sissenõudmised põhinevad kontrolli, auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi tulemustel ja on ELi eelarve täitmise oluline tahk. Need toimingud kaitsevad ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest.

Lisaks on arvesse võetud EAGFi kuludest abisaajatele liikmesriikide poolt väljastatud sissenõudekorraldusi ning alates eelmise aasta lõpust kuni käesoleva aasta lõpuni tehtud viitlaekumiste prognooside muutusi.

Eelmise tabeli summad kajastavad tulusid sissenõudekorralduste väljastamisest. Sel põhjusel ei kajasta esitatud väärtused (ega saagi kajastada) kõiki ELi eelarve kaitseks võetud meetmeid eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, kus rahastamiskõlbmatute kulude korrigeerimiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse väljaandmist. Kaasatud ei ole summad, mis on tagasi saadud kuludega tasaarvestamise ja kuludeklaratsioonidest kõrvaldamise teel, ning tagasi saadud eelmaksete summad.

Suurem osa kogusummast tuleneb jagatud eelarve täitmisest.

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Selles rubriigis kajastatud EAGFi ja EAFRD eelarveaasta tulud koosnevad eelarveaasta jooksul otsustatud finantskorrektsioonidest ning liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksetest, millele lisandub selliste summade netosuurenemine, mis liikmesriigid on deklareerinud, kuid mis kuuluvad seoses pettuse ja õigusnormide rikkumisega eelarveaasta lõpu seisuga sissenõudmisele.

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Peamine ühtekuuluvuspoliitikaga seotud summa on seotud 1 146 miljoni eurose viitlaekumisega, mille komisjon loodab liikmesriikidelt kätte saada. Sissenõudmine toimub liikmesriikide poolt 15. veebruaril 2019 esitatud raamatupidamise aastaaruannete läbivaatamise ja heakskiitmise tulemusena. See liikmesriikide raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmismenetlus võeti ühtekuuluvusvaldkonnas esmakordselt kasutusele programmitöö perioodil 2014–2020.

3.6.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed | 1 268 | 1 218 |
| Toetused kolmandatelt riikidelt | 1 376 | 1 269 |
| Liikmesriikide panus välisabisse | 594 | 988 |
| Varade üleandmine | 85 | 208 |
| Eraldiste korrigeerimine | 100 | 29 |
| Põllumajandusmaksud | 4 | 4 |
| Eelarve korrigeerimine | (726) | 5 806 |
| Muud | 612 | 854 |
| Kokku | 3 312 | 10 376 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

1 268

1 268

1 218

1 218

Toetused kolmandatelt riikidelt

Toetused kolmandatelt riikidelt

1 376

1 376

1 269

1 269

Liikmesriikide panus välisabisse

Liikmesriikide panus välisabisse

594

594

988

988

Varade üleandmine

Varade üleandmine

85

85

208

208

Eraldiste korrigeerimine

Eraldiste korrigeerimine

100

100

29

29

Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

4

4

4

4

Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimine

(726)

(726)

5 806

5 806

Muud

Muud

612

612

854

854

Kokku

Kokku

3 312

3 312

10 376

10 376

Tulu töötajate maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest tuleneb peamiselt mahaarvamistest töötajate palkadest. Olulise osa selles kategoorias moodustavad sissemaksed pensionifondi ja tulumaks.

Kolmandate riikide toetused on EFTA riikide ja läbirääkijariikide toetused.

Liikmesriikide panus välisabisse koosneb peamiselt summadest, mis on laekunud Türgis asuvate pagulaste jaoks mõeldud rahastu loomiseks.

Tulu varade üleandmisest seondub peamiselt programmi „Copernicus“ satelliitide üleandmisega Euroopa Kosmoseagentuurilt (ESA) komisjonile (vt lisade punkt 2.2). See üleandmine on ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt mittekaubanduslik tehing. Tulevikus antakse üle ka „Copernicuse“ ülejäänud satelliidid, mida praegu alles ehitatakse.

2.2

Eelarvekohanduste tagajärjel tekkis negatiivne summa, sest need hõlmasid eelmise aastaga võrreldes oluliselt väiksemat eelarveülejääki (555 miljonit eurot võrreldes 2017. aasta 6,4 miljardi euroga) ja suurt käibemaksu/kogurahvatulu kohandust (1 292 miljonit eurot).

2018. aasta mittekaubanduslikest tehingutest saadud muu tulu summa sisaldab EAFilt sisse nõutud 100 miljonit eurot, mis oli tema panus ELi eelarvesse EFSD tagatisfondi jaoks, mis asutati määruse (EL) 2017/1601 kohaselt 2018. aastal. Muud märkimisväärsed summad on seotud söe- ja teraseuuringute rahastamisega Euroopa Söe- ja Teraseühenduse poolt (64 miljonit eurot) ja muude üksuste sissemaksetega (176 miljonit eurot).

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

3.7.   FINANTSTULUD

FINANTSTULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Intressid: | | |
| Hilinenud maksed | 1 458 | 217 |
| Antud laenud | 1 265 | 1 379 |
| Muud | 68 | 41 |
| Finantstagatise kohustuse kindlustusmakse (EFSI) | 121 | 61 |
| Dividendid | 103 | 23 |
| Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt | 29 | 57 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum | 23 | 38 |
| Muud | 48 | 28 |
| Kokku | 3 115 | 1 845 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Intressid:

Intressid:

Hilinenud maksed

Hilinenud maksed

1 458

1 458

217

217

Antud laenud

Antud laenud

1 265

1 265

1 379

1 379

Muud

Muud

68

68

41

41

Finantstagatise kohustuse kindlustusmakse (EFSI)

Finantstagatise kohustuse kindlustusmakse (EFSI)

121

121

61

61

Dividendid

Dividendid

103

103

23

23

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustustelt

29

29

57

57

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum

23

23

38

38

Muud

Muud

48

48

28

28

Kokku

Kokku

3 115

3 115

1 845

1 845

Hilinenud maksetelt saadud intressitulu tuleneb peamiselt tähtajaks tasumata trahvidest ja omavahendite sissemaksetest. 1,3 miljardit eurot on seotud lisade punktis 2.6.1.1 osutatud omavahenditega seotud juhtumitega.

2.6.1.1

Laenudelt saadud intressitulu on seotud peamiselt finantsabiks antud laenudega (vt lisade punkt 2.4.3).

2.4.3

3.8.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused) | 602 | 557 |
| Kasum vahetuskursi erinevustest | 329 | 281 |
| Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest | 54 | 51 |
| Osakaal Euroopa Investeerimisfondi neto-majandustulemuses | 37 | 21 |
| Kaupade müük | 33 | 42 |
| Põhivaraga seotud tulu | 27 | 43 |
| Muud | 297 | 338 |
| Kokku | 1 379 | 1 332 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused)

Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused)

602

602

557

557

Kasum vahetuskursi erinevustest

Kasum vahetuskursi erinevustest

329

329

281

281

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

54

54

51

51

Osakaal Euroopa Investeerimisfondi neto-majandustulemuses

Osakaal Euroopa Investeerimisfondi neto-majandustulemuses

37

37

21

21

Kaupade müük

Kaupade müük

33

33

42

42

Põhivaraga seotud tulu

Põhivaraga seotud tulu

27

27

43

43

Muud

Muud

297

297

338

338

Kokku

Kokku

1 379

1 379

1 332

1 332

Tulu teenuste osutamisest koosneb peamiselt Euroopa Ravimiameti kogutavatest müügiloatasudest ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti kogutavatest kaubamärgitasudest.

KULUD

KULUD

3.9.   JAGATUD EELARVE TÄITMINE

JAGATUD EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 2018 | 2017 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | 43 527 | 44 289 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid | 13 149 | 11 359 |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 30 230 | 17 650 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 11 935 | 7 353 |
| Muud | 2 826 | 1 253 |
| Kokku | 101 666 | 81 905 |

(miljonites eurodes)

Täidetud liikmesriikide poolt

2018

2017

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

43 527

43 527

44 289

44 289

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

13 149

13 149

11 359

11 359

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

30 230

30 230

17 650

17 650

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

11 935

11 935

7 353

7 353

Muud

Muud

2 826

2 826

1 253

1 253

Kokku

Kokku

101 666

101 666

81 905

81 905

Suurim kasv on seotud ühtekuuluvuspoliitikaga (ERF, ühtekuuluvusfond, ESF) ja peamiselt aasta jooksul deklareeritud kuludega, mis kas tasuti või kasutati eelmaksete tasaarvestamiseks. Samal ajal, kui perioodi 2007–2013 (sulgemisetapp) kulud vähenesid, suurenes 2018. aastal oluliselt praeguse programmitöö perioodi 2014–2020 rakendamine. Sama kehtib EAFRD ja muude maaelu arenguvahendite kohta.

Muude kulude hulka kuuluvad peamiselt varjupaiga ja rände valdkonna (0,6 miljardit eurot), Euroopa enim puudust kannatavate isikute abifondi (0,4 miljardit eurot), Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (0,9 miljardit eurot) ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kulud (0,6 miljardit eurot). Suurenemine võrreldes eelmise aastaga on seotud peamiselt Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga.

3.10.   OTSENE EELARVE TÄITMINE

OTSENE EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Täidetud komisjoni poolt | 8 120 | 8 831 |
| Täidetud ELi rakendusametite poolt | 8 964 | 6 699 |
| Täidetud usaldusfondide poolt | 468 | 208 |
| Kokku | 17 551 | 15 738 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Täidetud komisjoni poolt

Täidetud komisjoni poolt

8 120

8 120

8 831

8 831

Täidetud ELi rakendusametite poolt

Täidetud ELi rakendusametite poolt

8 964

8 964

6 699

6 699

Täidetud usaldusfondide poolt

Täidetud usaldusfondide poolt

468

468

208

208

Kokku

Kokku

17 551

17 551

15 738

15 738

Kõnealused summad on seotud peamiselt teaduspoliitika (7,3 miljardit eurot), võrgustike programmide (2,7 miljardit eurot), arengukoostöö (1,4 miljardit eurot) ja Euroopa naabruspoliitika (1,1 miljardit eurot) vahendite rakendamisega.

Otsese eelarve täitmise raames kantud ELi rakendusametite kulude (1,7 miljardit eurot) suurenemine on peamiselt seotud Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ja eelkõige Euroopa ühendamise rahastu (CEF) transpordiprogrammiga. Euroopa ühendamise rahastu transpordiprogramm on rahastamisvahend, mis on mõeldud Euroopa transporditaristupoliitika rakendamiseks ja mille eesmärk on ehitada Euroopas uut või uuendada/taastada olemasolevat transporditaristut.

3.11.   KAUDNE EELARVE TÄITMINE

KAUDNE EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt | 3 396 | 2 667 |
| Täidetud kolmandate riikide poolt | 679 | 1 101 |
| Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 3 337 | 3 014 |
| Täidetud muude üksuste poolt | 3 569 | 1 478 |
| Kokku | 10 981 | 8 260 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

3 396

3 396

2 667

2 667

Täidetud kolmandate riikide poolt

Täidetud kolmandate riikide poolt

679

679

1 101

1 101

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

3 337

3 337

3 014

3 014

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

3 569

3 569

1 478

1 478

Kokku

Kokku

10 981

10 981

8 260

8 260

Kaudse täitmise kuludest on 4,2 miljardit eurot seotud välistegevusega (peamiselt ühinemiseelse abi, humanitaarabi, rahvusvahelise koostöö ja naabruskonna valdkond). Veel 6 miljardit eurot on seotud Euroopa konkurentsivõime suurendamisega (teadusuuringute, satelliitnavigatsioonisüsteemide ja hariduse valdkonnas).

3.12.   PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Personalikulud | 6 454 | 6 193 |
| Pensionikulud | 4 476 | 3 808 |
| Kokku | 10 929 | 10 002 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Personalikulud

Personalikulud

6 454

6 454

6 193

6 193

Pensionikulud

Pensionikulud

4 476

4 476

3 808

3 808

Kokku

Kokku

10 929

10 929

10 002

10 002

Pensionikulud kujutavad endast muudatusi, mis on tekkinud töötajahüvitiste kohustuste (v.a. kindlustusmatemaatilised eeldused) kindlustusmatemaatilise hindamise tulemusena. Seepärast ei ole tegemist tegelike aastaste pensionikuludega, mis on oluliselt väiksemad.

3.13.   MUUDATUSED TÖÖTAJAHÜVITISTE KINDLUSTUSMATEMAATILISTES EELDUSTES

MUUDATUSED TÖÖTAJAHÜVITISTE KINDLUSTUSMATEMAATILISTES EELDUSTES

Alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatakse töötajahüvitiste suhtes läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja 12 (põhineb standardil IPSAS 39). Selle eeskirja kohaselt kajastatakse kindlustusmatemaatilisi kasumeid ja kahjumeid (töötajahüvitiste kohustuste ümberhindamist) tulemiaruande asemel netovara hulgas. Uued raamatupidamiseeskirjad nende summade hindamist ei mõjuta.

3.14.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Intressikulud: | | |
| Võetud laenud | 1 260 | 1 373 |
| Muud | 26 | 22 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum | 126 | 324 |
| Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 95 | 12 |
| Kapitalirent | 73 | 81 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 25 | 39 |
| Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum | 21 | 2 |
| Muud | 50 | 42 |
| Kokku | 1 677 | 1 896 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Intressikulud:

Intressikulud:

Võetud laenud

Võetud laenud

1 260

1 260

1 373

1 373

Muud

Muud

26

26

22

22

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

126

126

324

324

Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara või -kohustuste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

95

95

12

12

Kapitalirent

Kapitalirent

73

73

81

81

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

25

25

39

39

Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum

Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum

21

21

2

2

Muud

Muud

50

50

42

42

Kokku

Kokku

1 677

1 677

1 896

1 896

Võetud laenudest tulenevate intressikulude summa vastab peamiselt antud laenudelt saadud intressitulule (kompensatsioonitehingud).

3.15.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Haldus- ja IT-kulud | 2 313 | 2 521 |
| Põhivaraga seotud kulud | 1 608 | 1 423 |
| Eraldiste korrigeerimine | 923 | 1 377 |
| Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum | 341 | 446 |
| Kasutusrendi kulud | 424 | 414 |
| Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt | 1 | 67 |
| Muud | 598 | 509 |
| Kokku | 6 208 | 6 756 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

2 313

2 313

2 521

2 521

Põhivaraga seotud kulud

Põhivaraga seotud kulud

1 608

1 608

1 423

1 423

Eraldiste korrigeerimine

Eraldiste korrigeerimine

923

923

1 377

1 377

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

341

341

446

446

Kasutusrendi kulud

Kasutusrendi kulud

424

424

414

414

Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt

Trahvide vähendamine Euroopa Kohtu poolt

1

1

67

67

Muud

Muud

598

598

509

509

Kokku

Kokku

6 208

6 208

6 756

6 756

Teadus- ja arengutegevusega seotud kulud kuuluvad haldus- ja IT-kulude hulka ning on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Teadustegevuse kulud | 385 | 376 |
| Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud | 106 | 81 |
| Kokku | 491 | 456 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

Teadustegevuse kulud

Teadustegevuse kulud

385

385

376

376

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

106

106

81

81

Kokku

Kokku

491

491

456

456

3.16.   SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Arukas ja kaasav majanduskasv | Jätkusuutlik majanduskasv | Julgeolek ja kodakondsus | Globaalne Euroopa | Haldus | Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (*2) | Kokku |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | — | — | — | — | — | 105 780 | 105 780 |
| Traditsioonilised omavahendid | — | — | — | — | — | 22 767 | 22 767 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | — | — | — | — | — | 17 624 | 17 624 |
| Trahvid | — | — | — | — | — | 6 740 | 6 740 |
| Kulude sissenõudmine | 1 395 | 777 | 6 | 35 | 0 | 2 | 2 215 |
| Muud | 1 223 | 48 | 109 | 228 | 5 077 | (3 374 ) | 3 312 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 2 619 | 825 | 115 | 262 | 5 077 | 149 540 | 158 438 |
| Finantstulud | 282 | 0 | 0 | 16 | 0 | 2 816 | 3 115 |
| Muud | 170 | (14) | (8) | 6 | 337 | 887 | 1 379 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 453 | (13) | (8) | 23 | 337 | 3 703 | 4 494 |
| Tulud kokku | 3 072 | 812 | 107 | 285 | 5 414 | 153 243 | 162 932 |
| Täidetud liikmesriikide poolt: | | | | | | | |
| EAGF | — | (43 527 ) | — | — | — | — | (43 527 ) |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | — | (13 149 ) | — | — | — | — | (13 149 ) |
| ERF ja ÜF | (30 230 ) | — | — | — | — | — | (30 230 ) |
| Euroopa Sotsiaalfond | (11 935 ) | — | — | — | — | — | (11 935 ) |
| Muud | (437) | (596) | (1 762 ) | (31) | — | — | (2 826 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | (11 565 ) | (571) | (930) | (4 496 ) | (13) | 24 | (17 551 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | (2 767 ) | 2 | (810) | (48) | — | 226 | (3 396 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | (505) | (74) | (202) | (3 236 ) | (0) | — | (4 016 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | (2 696 ) | (0) | 2 | (875) | (0) | — | (3 569 ) |
| Personali- ja pensionikulud | (1 675 ) | (369) | (447) | (699) | (6 697 ) | (1 043 ) | (10 929 ) |
| Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes | — | — | — | — | — | — | — |
| Finantskulud | (149) | (22) | (0) | (16) | (93) | (1 397 ) | (1 677 ) |
| Muud kulud | (1 945 ) | (313) | (137) | (109) | (3 231 ) | (472) | (6 208 ) |
| Kulud kokku | (63 903 ) | (58 620 ) | (4 287 ) | (9 510 ) | (10 034 ) | (2 661 ) | (149 014 ) |
| Eelarveaasta tulem | (60 831 ) | (57 808 ) | (4 180 ) | (9 225 ) | (4 620 ) | 150 581 | 13 918 |

(miljonites eurodes)

Arukas ja kaasav majanduskasv

Jätkusuutlik majanduskasv

Julgeolek ja kodakondsus

Globaalne Euroopa

Haldus

Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (*2)

*2

Kokku

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

—

—

—

—

—

105 780

105 780

105 780

105 780

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

—

—

—

—

—

22 767

22 767

22 767

22 767

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

—

—

—

—

—

17 624

17 624

17 624

17 624

Trahvid

Trahvid

—

—

—

—

—

6 740

6 740

6 740

6 740

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

1 395

1 395

777

777

6

6

35

35

0

0

2

2

2 215

2 215

Muud

Muud

1 223

1 223

48

48

109

109

228

228

5 077

5 077

(3 374 )

(3 374 )

3 312

3 312

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

2 619

2 619

825

825

115

115

262

262

5 077

5 077

149 540

149 540

158 438

158 438

Finantstulud

Finantstulud

282

282

0

0

0

0

16

16

0

0

2 816

2 816

3 115

3 115

Muud

Muud

170

170

(14)

(14)

(8)

(8)

6

6

337

337

887

887

1 379

1 379

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulu

453

453

(13)

(13)

(8)

(8)

23

23

337

337

3 703

3 703

4 494

4 494

Tulud kokku

Tulud kokku

3 072

3 072

812

812

107

107

285

285

5 414

5 414

153 243

153 243

162 932

162 932

Täidetud liikmesriikide poolt:

Täidetud liikmesriikide poolt:

EAGF

EAGF

—

(43 527 )

(43 527 )

—

—

—

—

(43 527 )

(43 527 )

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

—

(13 149 )

(13 149 )

—

—

—

—

(13 149 )

(13 149 )

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

(30 230 )

(30 230 )

—

—

—

—

—

(30 230 )

(30 230 )

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

(11 935 )

(11 935 )

—

—

—

—

—

(11 935 )

(11 935 )

Muud

Muud

(437)

(437)

(596)

(596)

(1 762 )

(1 762 )

(31)

(31)

—

—

(2 826 )

(2 826 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

(11 565 )

(11 565 )

(571)

(571)

(930)

(930)

(4 496 )

(4 496 )

(13)

(13)

24

24

(17 551 )

(17 551 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

(2 767 )

(2 767 )

2

2

(810)

(810)

(48)

(48)

—

226

226

(3 396 )

(3 396 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

(505)

(505)

(74)

(74)

(202)

(202)

(3 236 )

(3 236 )

(0)

(0)

—

(4 016 )

(4 016 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

(2 696 )

(2 696 )

(0)

(0)

2

2

(875)

(875)

(0)

(0)

—

(3 569 )

(3 569 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

(1 675 )

(1 675 )

(369)

(369)

(447)

(447)

(699)

(699)

(6 697 )

(6 697 )

(1 043 )

(1 043 )

(10 929 )

(10 929 )

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

—

—

—

—

—

—

—

Finantskulud

Finantskulud

(149)

(149)

(22)

(22)

(0)

(0)

(16)

(16)

(93)

(93)

(1 397 )

(1 397 )

(1 677 )

(1 677 )

Muud kulud

Muud kulud

(1 945 )

(1 945 )

(313)

(313)

(137)

(137)

(109)

(109)

(3 231 )

(3 231 )

(472)

(472)

(6 208 )

(6 208 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(63 903 )

(63 903 )

(58 620 )

(58 620 )

(4 287 )

(4 287 )

(9 510 )

(9 510 )

(10 034 )

(10 034 )

(2 661 )

(2 661 )

(149 014 )

(149 014 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(60 831 )

(60 831 )

(57 808 )

(57 808 )

(4 180 )

(4 180 )

(9 225 )

(9 225 )

(4 620 )

(4 620 )

150 581

150 581

13 918

13 918

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa esitatud tulud ja kulud on hinnangulised, kuna kõik kohustused ei ole seotud mitmeaastase finantsraamistiku kindla rubriigiga.

4.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA TINGIMUSLIKUD VARAD

4.1.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

Tingimuslikud kohustused on ELi võimalikud tulevased maksekohustused, mis võivad tekkida möödunud sündmustest või võetud õiguslikult siduvatest kohustustest, mis sõltuvad tulevastest sündmustest, mis ei ole täielikult ELi kontrolli all. Need on seotud peamiselt antud finantsgarantiidega (laenudele ja finantsabi programmidele) ja õiguslike riskidega. Kõiki tingimuslikke kohustusi, v.a neid, mis on seotud trahvide ja fondide kaetud garantiidega (vt lisade punkt 2.4.1), rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi (ja seega ELi liikmesriikide) eelarvest tulevastel aastatel.

2.4.1

4.1.1.   
  Eelarvelised tagatised

Eelarvelised tagatised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| | Ülemmäär | Lepingud | Väljamaksed | Ülemmäär | Lepingud | Väljamaksed |
| EIP välislaenude andmise volituse garantii | 40 417 | 30 889 | 20 510 | 37 479 | 28 950 | 19 972 |
| EFSI garantii | 25 898 | 19 842 | 15 764 | 16 000 | 13 473 | 10 128 |
| Kokku | 66 315 | 50 731 | 36 273 | 53 479 | 42 423 | 30 100 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Ülemmäär

Lepingud

Väljamaksed

Ülemmäär

Lepingud

Väljamaksed

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

37 479

37 479

28 950

28 950

19 972

19 972

EFSI garantii

EFSI garantii

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

16 000

16 000

13 473

13 473

10 128

10 128

Kokku

Kokku

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

53 479

53 479

42 423

42 423

30 100

30 100

Tabelis on esitatud ELi eelarve võimalikud tulevased maksed seoses EIP grupile antud garantiidega. Väljamakstud summad on juba lõppsaajatele makstud summad. Lepingukohased summad sisaldavad väljamakstud raha pluss summasid, mille kohta on maksete saajate või finantsvahendajatega sõlmitud lepingud, kuid mis ei ole veel välja makstud. Ülemmäär kujutab endast kogugarantiid, mille katmise kohustus lasub ELi eelarvel ja seega liikmesriikidel.

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele. 31. detsembri 2018 seisuga moodustas ELi garantiiga laenujääk kokku 20 510 miljonit eurot (2017. aastal 19 972 miljonit eurot). ELi eelarve garantiid on järgmised:

| — | 19 360 miljonit eurot (2017. aastal 18 583 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning |
| --- | --- |

—

19 360 miljonit eurot (2017. aastal 18 583 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning

2.4.1

| — | 1 150 miljonit eurot (2017. aastal 1 389 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks. |
| --- | --- |

—

1 150 miljonit eurot (2017. aastal 1 389 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks.

Lisaks eespool väljamakstuna nimetatud 20 510 miljonile eurole tagab EL 210 miljoni euro ulatuses tagasimaksmata laenusid Süüriale, mille jaoks on tehtud eraldised.

EIP antud laenudega seotud ELi välislaenude andmise volituse tagatis piirdub pärast 2007. aastat allakirjutatud lepingute laenujäägi puhul 65 %ga (2007.–2013. ja 2014.–2020. aasta volitused). Enne 2007. aastat allakirjutatud lepingute puhul piirdub ELi garantii protsendimääraga heakskiidetud krediidiliinide ülemmäärast, mis on enamikul juhtudest 65 %, kuid võib olla ka 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi garantii kogu summa.

Et avaldada aga ELi maksimaalne positsioon 31. detsembri 2018 seisuga, tuleb sisse arvata ka heakskiidetud laenud, mille leping on veel alla kirjutamata (9 528 miljonit eurot), ning laenud, mille kohta on leping alla kirjutatud, kuid mis ei ole veel välja makstud (10 379 miljonit eurot).

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 2018. aasta märtsis vastu otsuse (EL) 2018/412, (22) milles lubatakse suurendada EIP finantstehingute ülemmäära ELi garantii raames. EIPga sõlmitud tagatislepingut on vastavalt muudetud, mis suurendas ELi maksimaalset positsiooni 2018. aastal 3,4 miljardi euro võrra.

22

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

EFSI on algatus, mille eesmärk on EIP grupi riskivõtmisvõime suurendamine, võimaldades EIP-l suurendada oma investeeringuid ELis. EFSI eesmärk on toetada täiendavaid investeeringuid ELis ja väikeettevõtjate rahastamisvõimalusi. EFSI ei ole rangelt võttes ei eraldi juriidiline isik ega ka investeerimisfond. EFSI riskireserv pakub EIP-le kaitset võimalike tehingukahjude eest. See koosneb EIP omakapitalist tehtud vähemalt 7,5 miljardi suurusest järkjärgulisest eraldisest ja kuni 26 miljardi euro (ülemmäär) suurusest ELi eelarve garantiist (EFSI ELi garantii). EFSI ELi garantii on antud EIP-le vastavalt ELi ja EIP vahelisele lepingule (edaspidi „EFSI leping“). 2018. aastal muudeti EFSI lepingut, et võtta arvesse vastavalt muudetud EFSI määrusele (määrus (EL) 2017/2396) suurendatud EFSI ELi tagatise ülemmäära (26 miljardit eurot).

EFSI tegevus on suunatud taristule ja innovatsioonile (19,5 miljardi euro suurune EFSI ELi garantii) ja VKEdele (6,5 miljardi euro suurune EFSI ELi garantii). Esimest suunda rakendab EIP ja teist EIF ning kummalgi suunal on võlaportfell ja omakapitali investeeringute portfell. Euroopa Investeerimisfond tegutseb kokkuleppel EIPga EIP garantii alusel, millel on EFSI lepingu alusel edasigarantii EFSI ELi garantii näol.

ELil ja EIP-l on EFSI raames erinevad rollid. Tehinguid (võla- ja omakapitaliinvesteeringuid) rahastab EIP, kelle koosseisu EFSI kuulub. EIP võtab selleks vajalikud vahendid laenuks kapitaliturgudelt. EIP teeb taristu ja innovatsiooni suuna investeerimisotsused sõltumatult ning haldab tehinguid kooskõlas oma eeskirjade ja menetlustega. Sama kehtib EIFi hallatavate VKEde tegevussuuna tehingute puhul.

Et tagada EFSI raames tehtavate investeeringute püsiv keskendatus turutõrgete kõrvaldamisele, mis takistavad investeerimist ELis, ja et need vastaksid ELi garantii saamise tingimustele, on loodud sihtotstarbeline juhtimisstruktuur. Sõltumatutest ekspertidest koosnev investeeringute komitee vaatab läbi kõik EIP poolt taristu ja innovatsiooni tegevussuuna raames pakutavad projektid, et teha kindlaks nende vastavus ELi garantii tingimustele. Kui tehing tunnistatakse EFSI garantiikõlblikuks tehinguks, tehakse otsus jätkata projekti ja selle haldamist EIP tavapärase projektitsükli ja juhtimisprotsessi raames. VKEde tegevussuuna puhul piirdub investeeringute komitee roll konsulteerimisega EFSI juhatuse ja EFSI tegevdirektori poolt heaks kiidetavate VKEde tegevussuuna toodete kirjelduse asjus. EFSI järelevalvet teostab viieliikmeline juhatus. Kolm neist liikmetest määrab komisjon, ühe EIP ja ühe hääleõiguseta liikme Euroopa Parlament. Juhatus võtab otsuseid vastu konsensuse alusel; kui konsensust ei ole võimalik saavutada, võetakse otsused vastu ühehäälselt hääleõigusega liikmete poolt. EFSI juhatus ei tee investeerimisotsuseid.

ELi roll on anda ELi eelarve garantii osale võimalikest kahjudest, mis EIP võib kanda võla- ja omakapitaliinstrumentidesse investeerimisel. Seega EL ei sekku EFSI tehingute valikusse ja haldamisse, ei investeeri EFSI tehingutesse ega ole otsene lepinguosaline alusvaraks olevate finantsinstrumentide suhtes. Kuna kontrollikriteeriumid ning ELi raamatupidamiseeskirjadest (ja rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standarditest) tulenevad raamatupidamislikud nõuded konsolideerimisele ei ole täidetud, ei kajastu asjaomased tagatud varad ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

EFSI raames EIP-le antud ELi garantii on vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjadele kajastatud taristu ja innovatsiooni tegevussuunal finantstagatise kohustusena, VKEde tegevussuunal võlaportfelli finantseraldisena ning mõlema omakapitali investeeringute portfelli puhul tuletisinstrumendina (finantsvara või finantskohustusena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina) Peale selle on käesolevas punktis kajastatud antud EFSI garantiiga seotud tingimuslik kohustus.

EFSI taristu ja innovatsiooni suuna võlaportfelli raames katab ELi garantii peamiselt tavalaene ja garantiisid sisaldava EIP rahastamistehingute portfelli esimese järjekoha kahju. ELi garantii realiseeritakse, kui võlgnik ei suuda makset tähtajaks teha, või võla restruktureerimise puhul. ELi garantii makstakse tagasi proportsionaalselt ELi võetud riskiga, jagades EIP ja ELi vahel riskidega seotud tulud, mille EIP saab tagatud tehingutelt. ELi tulud peaksid esmalt katma kahjud tagatud tehingutest. ELi garantii kajastatakse seepärast finantstagatise kohustusena ja selle väärtuseks on õiglane väärtus selle esmakordsel kajastamisel, milleks on saada olevate garantiipreemiate (ELi tulud) nüüdispuhasväärtus. Järgnevatel bilansipäevadel on finantstagatise kohustuse väärtuseks kas eeldatava kahju suurus või esmakordse kajastamise väärtus, sõltuvalt sellest, kumb on suurem, millest on lahutatud tulu kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane. Finantstagatise kohustus on kajastatud ilma ELi veel saamata tuludeta – 31. detsembri 2018 seisuga null (2017. aastal null) – vt lisade punkt 2.11.3.

2.11.3

EFSI taristu ja innovatsiooni suuna omakapitali investeeringute portfell koosneb otsestest või kvaasiomakapitali investeeringutest ja allutatud laenudest ning EIP investeeringute risk jaguneb võrdselt tema ja ELi vahel. Seega katab ELi garantii ELi poolt tagatud omakapitaliinvesteeringute osa, väärtuse negatiivsed kohandused (realiseerimata kahjum) kõigil bilansipäevadel, realiseerunud kahjumi ennetähtaegsel investeeringust väljumisel ja EIP rahastamiskulud. Juhtudel, kui sellise investeeringu väärtus, mille väärtust on negatiivselt kohandatud, järgnevatel aruandepäevadel kasvab, hüvitab EIP ELile kuni investeeringu esialgse kulu suuruse summa. Ennetähtaegsel investeeringust väljumisel on ELil samuti õigus algset kulu ületavale investeeringutulule. ELi garantii eest makstakse hüvitist EIP tagatud tehingute tuludest, nagu intressid, dividendid ja realiseerunud kasum. Arveldamine ELi ja EIP vahel toimub kord aastas pärast kahjumi ja -kasumi mahaarvamist.

EL tagab EFSI VKEde tegevussuuna omakapitali investeeringute portfelli raames riskikapitali- ja erakapitalifondidesse tehtavad investeeringud, mida rahastab EIP ning mida algatab ja haldab EIF. ELi garantii antakse portfellipõhiselt kahele portfellile: allsuund 1 ja allsuund 2. EFSI garantiist kaetakse tagatud investeeringute väärtuse langus, neist tulenev realiseerunud kahju ja EIP rahastamiskulud. ELil on õigus tagatud omakapitalitehingutega võetud riski hüvitamisele dividendide ja realiseeritud kasumi kujul. Allsuuna 2 raames investeerib samasse omakapitali investeeringute portfelli ka ELi programm „Horisont 2020“ (ELi rahastatud Horisont 2020 investeeringut arvestatakse ELi raamatupidamisarvestuses müügivalmis finantsvarana) ja kannab esimese järjekoha investeeringukahjud, kuna edasised kahjud katavad ELi garantii ja EIF.

EFSI omakapitali investeeringute portfellile antud EFSI garantii on liigitatud tuletisinstrumendiks ja see on kajastatud finantsvara või finantskohustusena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina. 31. detsembril 2018 oli EFSI omakapitali investeeringute portfellile antud EFSI garantii õiglane väärtus 14 miljonit eurot (2017. aastal 16 miljonit eurot) – vt lisade punkt 2.4.2.

2.4.2

Nimetatud tingimuslik kohustus hõlmab programmide COSME, Horisont 2020, CCS ja EaSI tehingute osa, mis on tagatud EFSI ELi garantiiga VKEde tegevussuuna portfelli raames.

ELi garantii maksed teeb EFSI tagatisfond – vt lisade punkt 2.4.1. 2018. aasta lõpu seisuga moodustasid tagatisfondi varad kokku 5 452 miljonit eurot (2017. aastal 3 504 miljonit eurot). Kohustused on võetud veel 2 688 miljoni euro kohta (2017. aastal 2 633 miljonit eurot), mis on aga veel välja maksmata ja on kajastatud punktis 5.1 täitmata kulukohustustena. 2018. aastal maksti EFSI tagatisfondist välja 61 miljoni euro eest sissenõutud tagatisi.

2.4.1

5.1

4.1.2.   
  Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| | Väljavõetud | Väljavõtmata | Kokku | Väljavõetud | Väljavõtmata | Kokku |
| EFSM | 47 400 | — | 47 400 | 47 456 | — | 47 456 |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 1 734 | — | 1 734 | 3 114 | — | 3 114 |
| MFA | 4 388 | 980 | 5 368 | 3 924 | 460 | 4 384 |
| Euratom | 254 | 200 | 454 | 250 | 250 | 500 |
| Kokku | 53 775 | 1 180 | 54 955 | 54 744 | 710 | 55 454 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Väljavõetud

Väljavõtmata

Kokku

Väljavõetud

Väljavõtmata

Kokku

EFSM

EFSM

47 400

47 400

—

47 400

47 400

47 456

47 456

—

47 456

47 456

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

1 734

1 734

—

1 734

1 734

3 114

3 114

—

3 114

3 114

MFA

MFA

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

3 924

3 924

460

460

4 384

4 384

Euratom

Euratom

254

254

200

200

454

454

250

250

250

250

500

500

Kokku

Kokku

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

54 744

54 744

710

710

55 454

55 454

ELi eelarvest on tagatud laenud, mida komisjon võtab laenude andmiseks liikmes- ja kolmandatele riikidele kompensatsioonitehingute raames. Need võetud laenud on juba kajastatud ELi bilansis kohustustena – vt lisade punkt 2.11.1. Kui aga vastastikuste võetud laenude arvel antud laenude tagasimaksmisel peaks ilmnema viivitusi, peab vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 609/2014 artiklile 14 kandma viibiva summa täieliku kulu ELi eelarve:

2.11.1

| — | võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | makromajandusliku finantsabi laenud on esmalt tagatud välistegevuse tagatisfondist (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvest ning |
| --- | --- |

—

makromajandusliku finantsabi laenud on esmalt tagatud välistegevuse tagatisfondist (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvest ning

2.4.1

| — | Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute garantiidest, tagab neid tagatisfond. |
| --- | --- |

—

Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute garantiidest, tagab neid tagatisfond.

Likvideeritava ESTÜ laenud, mis on antud laenuks võetud vahendite arvel, ei ole tagatud ELi eelarvelise tagatisega, vaid likvideeritava ESTÜ finantsvaradega – vt lisade punkt 2.4.1.

2.4.1

4.1.3.   
  ELi rahastamisvahenditele antud garantiid

ELi rahastamisvahenditele antud garantiid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Programm „Horisont 2020“ | 1 467 | 1 297 |
| Riskijagamisrahastu | 642 | 654 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 579 | 490 |
| Muud | 29 | 32 |
| Kokku | 2 717 | 2 473 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Programm „Horisont 2020“

Programm „Horisont 2020“

1 467

1 467

1 297

1 297

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

642

642

654

654

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

579

579

490

490

Muud

Muud

29

29

32

32

Kokku

Kokku

2 717

2 717

2 473

2 473

Nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 210 lõikes 1, ei tohi rahastamisvahendiga seotud eelarvelised kulud ja ELi finantsvastutus ühelgi juhul ületada selle jaoks võetud asjaomase eelarvelise kulukohustuse summat, misläbi välistatakse tingimuslikud kohustused eelarvele. Praktikas tähendab see, et neil kohustustel on kas vastaskirje bilansi aktivapoolel või nad on tagatud täitmata eelarveliste kulukohustusega, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud. Need tingimuslikud kohustused on kajastatud ilma neile tehtud finantseraldisteta – vt lisade punkt 2.10.

2.10

4.1.4.   
  Kohtuasjad

Kohtuasjad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Trahvid | 3 187 | 3 242 |
| Põllumajandus | 653 | 1 737 |
| Ühtekuuluvus | 26 | 3 |
| Muud | 1 867 | 481 |
| Kokku | 5 732 | 5 463 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Trahvid

Trahvid

3 187

3 187

3 242

3 242

Põllumajandus

Põllumajandus

653

653

1 737

1 737

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

26

26

3

3

Muud

Muud

1 867

1 867

481

481

Kokku

Kokku

5 732

5 732

5 463

5 463

Trahvid

Trahvid

Kõnealune summa seondub peamiselt trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mille trahvitud äriühingud on ajutiselt tasunud, kuid mis on edasi kaevatud või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus, või kuni apellatsiooniperioodi lõpuni. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

Kui EL peaks kaotama ühegi nendest määratud trahvidega seotud kohtuasjadest, tagastatakse ajutiselt saadud summad äriühingutele. Trahvide summa kajastatakse tuluna alles siis, kui need muutuvad lõplikuks (finantsmääruse artikkel 107).

Põllumajandus

Põllumajandus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi vastavusotsustega ning maaelu arengu ja ühinemiseelse abi finantskorrektsioonidega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest.

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille puhul oodatakse suulise ärakuulamise kuupäeva määramist või Euroopa Kohtu kohtuotsust.

Muud kohtuasjad

Muud kohtuasjad

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ELi vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Tuleb märkida, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 340 kohases kahjude hüvitamise hagis peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel. 2018. aasta summa on seotud peamiselt kahjunõudega Euroopa Komisjoni vastu ühinemise keelanud otsuse pärast. Kohtuasi on üsna värske ja selle menetlemine algetapis. Seepärast on kajastatud summa usaldusväärse prognoosi puudumisel hagisumma lähedane.

4.2.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Saadud tagatised: | | |
| Täitmistagatised | 321 | 352 |
| Muud tagatised | 19 | 22 |
| Muud tingimuslikud varad | 25 | 34 |
| Kokku | 366 | 409 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Saadud tagatised:

Saadud tagatised:

Täitmistagatised

Täitmistagatised

321

321

352

352

Muud tagatised

Muud tagatised

19

19

22

22

Muud tingimuslikud varad

Muud tingimuslikud varad

25

25

34

34

Kokku

Kokku

366

366

409

409

Täitmistagatisi nõutakse tagamaks, et ELi toetuse saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

5.   EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED

Käesolevas lisas ei anta teavet 31. detsembri 2018 seisuga eksisteerinud kohustuste, vaid eelarvemenetluse ja tulevaste rahastamisvajaduste kohta.

Liikmesriikide vahel kokku lepitud mitmeaastases finantsraamistikus määratletakse programmid ning sätestatakse rubriikide kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad ja maksete assigneeringute kogusummad, mille ulatuses EL võib võtta eelarvelisi ja juriidilisi kohustusi ja seega teha makseid seitsme aasta jooksul – vt eelarve täitmise aruannete lisade tabel 1.1.

Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad on kinnitanud nõukogu (liikmesriigid) Euroopa Parlamendi nõusolekul. Ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 16 on sätestatud otsene seos EAGFi kulude aastase ülemmäära ja mitmeaastase finantsraamistiku määruse vahel. Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu ka asjaomased EAGFi kulude alusaktid, milles on sätestatud kulud liikmesriigiti kogu perioodiks 2014–2020.

Juriidilised kohustused vastavad kinnitatud programmidele, projektidele, kokkulepetele ja lepingutele ning on seega ELi jaoks juriidiliselt siduvad. Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille kaudu eelarvevahendite käsutaja võtab (ELi nimel) kohustuse, millest tuleneb eelarve kulu (finantsmääruse artikli 2 lõige 37).

Eelarveline kulukohustus võetakse põhimõtteliselt enne juriidilist kohustust, kuid mõnede mitmeaastaste programmide/projektide puhul on see vastupidi – kui alusakt näeb nii ette, jaotatakse asjaomased eelarvelised kulukohustused mitme aasta peale. Näiteks ühtekuuluvuspoliitika puhul nähakse ühissätete määruse (määrus (EL) nr 1303/2013 (23) artiklis 76 ette, et komisjoni otsus, millega programm vastu võetakse, kujutab endast juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses, kuid liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Muud õiguslikud alused võivad sisaldada samalaadseid sätteid. Sel põhjusel võib olla summasid, mille EL on kohustunud maksma, kuid mille puhul ei ole eelarvelist kulukohustust veel tehtud – vt lisade punktid 5.2 ja 5.3 allpool.

23

5.2

5.3

Eelarvelisi kulukohustusi, mis on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud, nimetatakse täitmata kulukohustusteks (pr k „Reste à Liquider“, RAL). Need võivad olla seotud (sageli mitmeaastaste) programmide või projektidega, mille kohta on lepingud sõlmitud ja mille maksed tehakse alles järgnevatel aastatel. Need kujutavad endast tulevaste aastate maksekohustusi. Kuna raamatupidamise aastaaruanne koostatakse tekkepõhiselt, kuid eelarve täitmise aruanded koostatakse kassapõhiselt, siis vastavad osale kõigist täitmata kulukohustustest juba tekkinud kulud. Need on kajastatud bilansis kohustusena (vt lisade punktid 2.12 ja 2.13). Nende kulude arvutus põhineb laekunud kulunõuetel/arvetel ja selle programmi või projekti prognoositaval täitmisel, mille kulude kohta ei ole ELi veel teavitatud – vt lisade punkt 5.1 allpool. Kui täitmata kulukohustustega seotud maksed kord pärast 31. detsembrit 2018 tehakse, lõpetatakse kohustuse kajastamine bilansis. Veel kuluna arvestamata täitmata kulukohustuste osa ei sisaldu kohustustes. Need on eraldi avaldatud allpool.

2.12

2.13

5.1

Allpool esitatu kujutab endast seega 31. detsembri 2018 seisuga summasid, mille EL on kohustunud tasuma vastavalt lepinguliste kohustuste täitmisele ja mis kuuluvad seepärast rahastamisele tulevastest ELi eelarvetest.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 5.1 | 235 836 | 221 391 |
| Jagatud eelarve täitmine – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames | 5.2 | 143 883 | 211 688 |
| Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades | 5.3 | 18 126 | 20 030 |
| Kokku | | 397 845 | 453 109 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2018

31.12.2017

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

5.1

5.1

235 836

235 836

221 391

221 391

Jagatud eelarve täitmine – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

Jagatud eelarve täitmine – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

5.2

5.2

143 883

143 883

211 688

211 688

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

5.3

5.3

18 126

18 126

20 030

20 030

Kokku

Kokku

397 845

397 845

453 109

453 109

5.1.   TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 235 836 | 221 391 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

235 836

235 836

221 391

221 391

Eespool avaldatud summa (281 175 miljonit eurot) moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused (vt eelarve täitmise aruannete lisade tabel 4.4), millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud bilansis kohustustena ja tulemiaruandes kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Nagu eespool selgitatud, on need mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg.

Tuleks märkida, et tasaarvestamata eelmakseks olevad ettemaksed moodustasid 31. detsembri 2018 seisuga kokku 50 miljardit eurot (vt lisade punkt 2.5). Need on makstud eelarvelised kulukohustused, mis vähendavad täitmata kulukohustusi, kuid mille puhul loetakse makstud summasid kuni lepinguliste kohustuste täitmiseni ikka veel ELi ja mitte saaja omaks. Seega on need nagu eespool loetletud täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud.

2.5

5.2.   JAGATUD EELARVE TÄITMINE – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

JAGATUD EELARVE TÄITMINE – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Fondid | Finantsraamistik 2014–2020 (A) | Võetud juriidilised kohustused (B) | Eelarvelised kulukohustused (C) | Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe (B–C) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 262 408 | 262 408 | 179 831 | 82 578 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 92 935 | 92 819 | 65 230 | 27 588 |
| Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument | | | | — |
| Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 3 814 | 3 814 | 2 670 | 1 144 |
| ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID | 359 157 | 359 041 | 247 731 | 111 310 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond | 100 079 | 100 079 | 70 748 | 29 331 |
| Euroopa Merendus- ja Kalandusfond | 5 749 | 5 749 | 4 048 | 1 702 |
| RUBRIIK 2: LOODUSVARAD | 105 828 | 105 828 | 74 795 | 31 033 |
| Varjupaiga- ja Rändefond | 5 028 | 4 393 | 3 577 | 816 |
| Sisejulgeolekufond | 3 016 | 2 883 | 2 159 | 724 |
| RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS | 8 044 | 7 276 | 5 736 | 1 540 |
| Kokku | 473 030 | 472 145 | 328 262 | 143 883 |

(miljonites eurodes)

Fondid

Finantsraamistik 2014–2020 (A)

Võetud juriidilised kohustused (B)

Eelarvelised kulukohustused (C)

Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe (B–C)

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

262 408

262 408

262 408

262 408

179 831

179 831

82 578

82 578

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

92 935

92 935

92 819

92 819

65 230

65 230

27 588

27 588

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

—

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

3 814

3 814

3 814

3 814

2 670

2 670

1 144

1 144

ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

359 157

359 157

359 041

359 041

247 731

247 731

111 310

111 310

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

100 079

100 079

100 079

100 079

70 748

70 748

29 331

29 331

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

5 749

5 749

5 749

5 749

4 048

4 048

1 702

1 702

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

105 828

105 828

105 828

105 828

74 795

74 795

31 033

31 033

Varjupaiga- ja Rändefond

Varjupaiga- ja Rändefond

5 028

5 028

4 393

4 393

3 577

3 577

816

816

Sisejulgeolekufond

Sisejulgeolekufond

3 016

3 016

2 883

2 883

2 159

2 159

724

724

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

8 044

8 044

7 276

7 276

5 736

5 736

1 540

1 540

Kokku

Kokku

473 030

473 030

472 145

472 145

328 262

328 262

143 883

143 883

Need on juriidiline kohustus teha makse, mille EL võttis jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate rakenduskavade vastuvõtmisel. Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 110 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse artiklis 76 on sätestatud:

„Liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga programmi tulemusreserviga seotud eelarvelised kulukohustused määratakse programmi muudest eraldisest eraldi.“

„Liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga programmi tulemusreserviga seotud eelarvelised kulukohustused määratakse programmi muudest eraldisest eraldi.“

Eelnev tabel algab mitmeaastase finantsraamistiku kogusummaga (veerg A) ja kajastab juriidilisi kohustusi, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud 2014.-2020. aasta mitmeaastases finantsraamistiku alamrubriigis 1B ning rubriikides 2 ja 3. Kõnealused juriidilised kohustused kujutavad endast seega tasumata summasid, mille EL peab siduma eelarveliste kulukohustusega ja tasuma pärast 31. detsembrit 2018. Veerus B on esitatud komisjoni võetud juriidilised kohustused aasta lõpu seisuga ja veerus C on seoses nende juriidiliste kohustuste kohaselt tehtud eelarvelised kulukohustused aasta lõpu seisuga.

5.3.   OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 11 554 | 12 676 |
| ITER | 1 489 | 1 496 |
| Copernicuse programm | 1 267 | 1 841 |
| Galileo | 493 | 253 |
| Kalanduskokkulepped | 46 | 133 |
| Kasutusrendi kulukohustused | 2 352 | 2 577 |
| Muud lepingulised kohustused | 924 | 1 054 |
| Kokku | 18 126 | 20 030 |

(miljonites eurodes)

31.12.2018

31.12.2017

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

11 554

11 554

12 676

12 676

ITER

ITER

1 489

1 489

1 496

1 496

Copernicuse programm

Copernicuse programm

1 267

1 267

1 841

1 841

Galileo

Galileo

493

493

253

253

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

46

46

133

133

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

2 352

2 352

2 577

2 577

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

924

924

1 054

1 054

Kokku

Kokku

18 126

18 126

20 030

20 030

Need summad kujutavad pikaajalisi juriidilisi kohustusi, mis ei olnud aasta lõpuks veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need siduvad kohustused kantakse eelarvesse ja tasutakse tulevastel aastatel iga-aastaste osamaksetena.

Teatavate oluliste programmide (vt allpool) rakendamine võidakse vastavalt finantsmääruse artikli 112 lõikele 2 jaotada mitme aasta peale. See võimaldab ELil võtta juriidilisi kohustusi (kirjutada alla toetuslepingutele, delegeerimislepingutele ja hankelepingutele), mis ületavad konkreetse aasta olemasolevaid kulukohustuste assigneeringuid. Seepärast võib suur osa käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku kohastest üldistest eraldistest olla juba kulukohustustega seotud. See kehtib eelkõige järgmiste programmide suhtes:

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu annab finantsabi üleeuroopalistele võrkudele, et toetada ühishuviprojekte transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiataristusektoris. Euroopa ühendamise rahastu programmi transpordi valdkonna juriidilised kohustused hõlmavad rakendusperioodi 2014–2023 ja energeetika valdkonna omad perioodi kuni 31.12.2024. Nende kohustuste õiguslik alus on määrus (EL) nr 1316/2013, mille artiklis 19 nähakse ette iga-aastaste osamaksete kasutamine.

Copernicuse programm

Copernicuse programm

Copernicuse programm on Maa seire Euroopa programm – vt ka lisade punkt 2.2. Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrusele (EL) nr 377/2014, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010, (24) alla delegeerimislepingutele Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA), EUMETSATi, Mercatori ja Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskusega. Määruse (EL) nr 377/2014 artiklis 8 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

24

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

Need kulukohustused on mõeldud ITERi rajatiste tulevase rahastamisvajaduse katmiseks kuni 2021. aastani. EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika agentuuri (Fusion for Energy) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Need kulukohustused on tehtud nõukogu 13. detsembri 2013. aasta otsuse 2013/791/Euratom (millega muudetakse otsust 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised) (25) alusel, milles lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid. ITER loodi selleks, et hallata ja soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. ITER hõlmab ELi, Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike.

25

Galileo

Galileo

Siin kajastatud summad on ette nähtud Galileo programmi jaoks, mille raames arendatakse Euroopa ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi, vt ka lisade punkt 2.2. Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas määruse (EL) nr 1285/2013 (26) alusel alla delegeerimislepingu Euroopa Kosmoseagentuuriga. Määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 9 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

26

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Need kujutavad kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel võetud kohustusi aastani 2023. Need kohustused on tehtud nõukogu otsustel iga ELi mittekuuluva riigi kohta (näiteks nõukogu 4. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/385 Euroopa Liidu ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise protokolli (2018–2024) sõlmimise kohta (27) ning neid loetakse mitmeaastaste õiguste ja kohustustega rahvusvahelisteks lepinguteks.

27

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

Rendilepingute järelejäänud tähtaja jooksul vastavalt asjaomastele lepingutele tasumisele kuuluvad minimaalsed summad on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Minimaalsed rendimaksed | |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 439 | 943 | 940 | 2 321 |
| IT ja muud seadmed | 9 | 21 | 0 | 31 |
| Kokku | 448 | 964 | 940 | 2 352 |

(miljonites eurodes)

Minimaalsed rendimaksed

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Hooned

Hooned

439

439

943

943

940

940

2 321

2 321

IT ja muud seadmed

IT ja muud seadmed

9

9

21

21

0

0

31

31

Kokku

Kokku

448

448

964

964

940

940

2 352

2 352

Seoses Ühendkuningriigi teatega tema kavatsusest Euroopa Liidust väljuda ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrusele (EL) 2018/1718 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 Euroopa Ravimiameti asukoha osas) (28) paigutati Euroopa Ravimiamet ümber Londonist Amsterdami. Londoni ruumide kehtiv rendileping lõpeb 2039. aastal ja seega on see vaja ennetähtaegselt lõpetada või sõlmida üleandmise või allüürile andmise leping kolmanda osapoolega.

28

Eelmises tabelis esitatud summade hulgas on kehtiva rendilepingu kohaselt võlgnetavad 468 miljonit eurot, kuid tulevane netofinantsmõju konsolideeritud finantsaruannetes, kui see üldse tekib, sõltub lepingu lõpetamise läbirääkimistest rendileandjaga või kolmanda osapoolega sõlmitava allüürilepingu sätetest.

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad on summad, mis tuleb lepingute tähtaja jooksul veel välja maksta. Suurim siin sisalduv summa (87 miljonit eurot) on seotud Euroopa Parlamendi ehituslepingutega.

6.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

ELi finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgnevaga:

| — | laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi, Euratomi meetmete ning likvideeritava ESTÜ laenuks võetud vahenditest antud laenude kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi, Euratomi meetmete ning likvideeritava ESTÜ laenuks võetud vahenditest antud laenude kaudu;

| — | komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad rahavoogude juhtimise toimingud, sealhulgas laekunud trahvid; |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad rahavoogude juhtimise toimingud, sealhulgas laekunud trahvid;

| — | Eelarveliste tagatiste jaoks fondides hoitav vara: välistegevuse tagatisfondis ja EFSI tagatisfondis ja EFSD tagatisfondis ning |
| --- | --- |

—

Eelarveliste tagatiste jaoks fondides hoitav vara: välistegevuse tagatisfondis ja EFSI tagatisfondis ja EFSD tagatisfondis ning

| — | eelarvest rahastatud rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

—

eelarvest rahastatud rahastamisvahendid.

6.1.   RISKI LIIGID

RISKI LIIGID

Tururisk on oht, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski (märkimisväärne muu hinnarisk ELil puudub).

Tururisk

valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski

| — | Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes. |
| --- | --- |

—

Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

Valuutarisk

| — | Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi. |
| --- | --- |

—

Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

Intressirisk

Krediidirisk on kahjumi oht, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi või nende mõlema) tagasimakse tegematajätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Maksekohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

Krediidirisk

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev oht, näiteks oht, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

Likviidsusrisk

6.2.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

ELi eelarve täitmine toetub üha enam rakenduskavade rahastamisvahendite kasutamisele. Lisateave kõnealuste summade kohta on esitatud lisade punktis 2.4.1.

2.4.1

Enamikele rahastamisvahenditele on omane, et rakendamine on Euroopa Komisjoni ja finantsasutuse vahelise kokkuleppe alusel delegeeritud kas Euroopa Investeerimispanga grupile (sealhulgas EIF) või teistele finantsasutustele. Kõnealuste finantsasutustega sõlmitud kokkulepped hõlmavad vahendajate suhtes kohaldatavaid rangeid tingimusi ja kohustusi eesmärgiga tagada ELi vahendite nõuetekohane haldamine ja aruandlus. Pärast seda, kui toetus teatavale rahastamisvahendile on kindlaks määratud, kantakse summad üle finantsasutuse spetsiaalselt loodud pangakontole (st usalduskonto). Finantsasutused võivad sõltuvalt asjaomasest rahastamisvahendist kasutada usalduskontol olevaid vahendeid laenude andmiseks, emiteerida võlainstrumente, investeerida omakapitaliinstrumentidesse või katta sissenõutud tagatisi. Rahastamisvahenditest saadav tulu tuleb üldiselt ELi eelarvesse tagasi maksta.

Kõnealuste rahastamisvahenditega seotud risk piirdub nende aluseks olevate lepingute kohaselt ülemmääraga, mis on rahastamisvahendile ette nähtud eelarvestatud summa. Kuna komisjon kannab sageli „esimese järjekoha kahju“ ning rahastamisvahendite eesmärk on rahastada kõrgema riskiga abisaajaid (kellel on raskusi rahastamise saamisega kommertspankadelt), on tõenäoline, et ELi eelarve jaoks tekib mingis ulatuses kahjusid.

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Järgmisi finantsvara ja -kohustuste klasse ei kajastata õiglases väärtuses: raha ja raha ekvivalendid, laenud, kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded, võlad ja muud amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantskohustused. Nende finantsvarade ja -kohustuste bilansilise jääkmaksumuse suhtes ollakse seisukohal, et see on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Euroopa Liit teostab laenutehinguid ning nendega seotud rahavoogude juhtimist vastavalt asjaomastele nõukogu ja Euroopa Parlamendi määrusele, nõukogu otsustele ning – kui need on olemas – sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmise ja andmise ning rahavoogude juhtimisi menetlusi käsitlevad käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Laenude andmist rahastatakse tavaliselt laenude võtmisega, millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804 (29) ning finantsmääruses.

29

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast.

| — | Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid.

Komisjoni rahavoogude juhtimise ja maksetoimingute juhtimine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Suunised ja menetluskord käsitlevad mitmesuguseid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja likviidsuse juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning neile vastavust kontrollitakse regulaarselt. Lisaks sellele vahetavad eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat teavet riskijuhtimise ja parimate tavade kohta.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat laekunud summad jäävad kontodele pankades, mis on valitud spetsiaalselt välja ajutiselt makstavate trahvide hoiustamiseks. Panga valimine toimub vastavalt finantsmääruses ettenähtud hankemenetlusele. Vahendite hoiustamist konkreetsetes pankades tingib sisemine riskijuhtimispoliitika, mille raames on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja kindlaks määratud summad, mida võib hoiustada vastavalt vastaspoole omakapitali suurusele. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Alates 2010. aastast investeeritakse määratud ja ajutiselt makstud trahvide summad spetsiaalselt selle jaoks loodud portfelli BUFI. Portfelli peamised eesmärgid on vähendada finantsturgudega seotud riske ja kohelda kõiki trahvitud üksusi võrdselt, pakkudes samal alusel arvutatud tagatud tulu. Ajutiselt makstud trahvide varahaldust teostab komisjon kooskõlas sisemiste varahaldussuunistega. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks rahavoogude juhtimist käsitlevad menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Varahalduse tegevuse eesmärk on investeerida komisjonile ajutiselt makstud trahvid selliselt, et:

| — | tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal |
| --- | --- |

—

tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal

| — | anda tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal nende trahvide algsumma, mis maksti portfelli enne uue finantsmääruse jõustumist augustis 2018. |
| --- | --- |

—

anda tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal nende trahvide algsumma, mis maksti portfelli enne uue finantsmääruse jõustumist augustis 2018.

Investeeringud piirduvad põhimõtteliselt järgmiste kategooriatega: tähtajalised hoiused liikmesriikide keskpankades, riikide võlakohustuste haldamise ametites, täielikult riigile kuuluvates või riigi poolt tagatud pankades või riigiülestes asutustes; võlakirjad, lühiajalised võlakirjad ja hoiusesertifikaadid, mille on emiteerinud riiklikud või riigiülesed asutused.

Pangatagatised

Pangatagatised

Komisjon hoiab märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisade punkt 2.6.1.2). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Tagatisi hallatakse sisemise riskijuhtimise poliitika raames. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

2.6.1.2

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni ja EIP 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja 23. septembrist 1996, 8. maist 2002, 25. veebruarist 2008, 9. novembrist 2010 ja 28. oktoobrist 2018. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiriski. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond loodi EFSI määrusega – vt lisade punkt 2.4.1. Fondi varahalduse eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta otsuses C(2016) 165. Hallatavad varad peavad pakkuma piisavat likviidsust tagatise võimaliku sissenõudmise puhuks, püüdes samal ajal optimeerida tootlust ja riski taset, mis oleks kooskõlas turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega.

2.4.1

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond loodi vastavalt EFSD määrusele – vt lisade punkt 2.4.1. EFSD tagatisfondi vara haldab komisjon vastavalt komisjoni 22. novembri 2017. aasta otsuse C(2017) 7693 lisas 1 sisalduvatele sisesuunistele ja varahaldussuunistele. Vara hallatakse nii, et pakkuda piisavat likviidsust tagatise võimaliku sissenõudmise puhuks, püüdes samal ajal optimeerida tootlust ja riski taset, mis oleks kooskõlas turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega.

2.4.1

6.3.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| (miljonites eurodes) 31.12.2018 |
| --- |
| | USA dollar (USD) | GBP | DKK | SEK | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Laenud
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Finantskohustused | | | | | | | |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Võlgnevused | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Kokku | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

(miljonites eurodes) 31.12.2018

USA dollar (USD)

GBP

DKK

SEK

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

619

619

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Laenud
   (*3)

Laenud

*3

6

6

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

19

19

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Võlgnevused

Võlgnevused

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Kokku

Kokku

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

| (miljonites eurodes) 31.12.2017 |
| --- |
| | USA dollar (USD) | GBP | DKK | SEK | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 680 | 57 | 17 | 56 | 12 806 | 16 | 13 632 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (632) | — | — | — | 655 | — | 23 |
| Laenud
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 123 | 7 | 137 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 15 | 549 | 63 | 86 | 11 591 | 62 | 12 366 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 49 | 3 180 | 27 | 693 | 18 468 | 1 694 | 24 111 |
| | 118 | 3 787 | 107 | 835 | 43 642 | 1 779 | 50 268 |
| Finantskohustused | | | | | | | |
| Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | — | — | — | — | — | (2) | (2) |
| Võlgnevused | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (12) | (39 048 ) |
| | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (14) | (39 050 ) |
| Kokku | 114 | 3 785 | 107 | 834 | 4 613 | 1 765 | 11 218 |

(miljonites eurodes) 31.12.2017

USA dollar (USD)

GBP

DKK

SEK

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

680

680

57

17

17

56

56

12 806

12 806

16

16

13 632

13 632

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(632)

(632)

—

—

—

655

655

—

23

23

Laenud
   (*3)

Laenud

*3

6

6

0

—

—

123

123

7

7

137

137

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

15

15

549

63

63

86

86

11 591

11 591

62

62

12 366

12 366

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

49

49

3 180

3 180

27

27

693

693

18 468

18 468

1 694

1 694

24 111

24 111

118

118

3 787

3 787

107

107

835

835

43 642

43 642

1 779

1 779

50 268

50 268

Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Võlgnevused

Võlgnevused

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(12)

(12)

(39 048 )

(39 048 )

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(14)

(14)

(39 050 )

(39 050 )

Kokku

Kokku

114

114

3 785

3 785

107

107

834

834

4 613

4 613

1 765

1 765

11 218

11 218

Kui euro oleks tugevnenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine:

| (miljonites eurodes) Eelarveaasta tulemus |
| --- |
| | USA dollar (USD) | GBP | DKK | SEK |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |
| 2017 | (5) | (339) | (8) | (71) |

(miljonites eurodes) Eelarveaasta tulemus

USA dollar (USD)

GBP

DKK

SEK

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

2017

2017

(5)

(5)

(339)

(339)

(8)

(8)

(71)

(71)

| (miljonites eurodes) Netovara |
| --- |
| | USA dollar (USD) | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |
| 31.12.2017 | (5) | (5) | (2) | (5) |

(miljonites eurodes) Netovara

USA dollar (USD)

GBP

DKK

SEK

31.12.2018

31.12.2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

31.12.2017

31.12.2017

(5)

(5)

(5)

(5)

(2)

(2)

(5)

(5)

Kui euro oleks nõrgenenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine:

| (miljonites eurodes) Eelarveaasta tulem |
| --- |
| | USA dollar (USD) | GBP | DKK | SEK |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |
| 2017 | 6 | 414 | 10 | 87 |

(miljonites eurodes) Eelarveaasta tulem

USA dollar (USD)

GBP

DKK

SEK

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

2017

2017

6

6

414

414

10

10

87

87

| (miljonites eurodes) Netovara |
| --- |
| | USA dollar (USD) | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |
| 31.12.2017 | 7 | 6 | 2 | 6 |

(miljonites eurodes) Netovara

USA dollar (USD)

GBP

DKK

SEK

31.12.2018

31.12.2018

16

16

6

6

2

2

1

1

31.12.2017

31.12.2017

7

7

6

6

2

2

6

6

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Finantsvarasid ja -kohustusi hoitakse peamiselt eurodes, mistõttu ELil välisvaluutarisk puudub.

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Kooskõlas nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud eespool osutatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed USA dollarites, Šveitsi frankides ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb, ja selle tulemusena ei kajasta nende saldod valuutariski positsiooni.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Kuna kõik trahvid määratakse ja makstakse eurodes, siis nende puhul valuutarisk puudub.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Selle fondi finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub. Laenud, mis anti ELile üle fondile esitatud taotluste tõttu, kuna laenusaajad olid jätnud maksekohustused täitmata, makstakse välja nende esialgses valuutas ja seetõttu kujutab see ELi jaoks valuutariski. Peamiselt laenude tagasimaksete ajastamisest tuleneva ebakindluse tõttu vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond arveldab praegu nii eurodes kui ka USA dollarites. Valuutariski hallatakse tuletislepingute (valuutaforvardlepingud) sõlmimisega, millega kaitstakse USA dollarites investeeringuportfelli turuväärtust. Maandamata riskiga valuutapositsiooni ülempiiriks on määratud 1 % portfelli koguväärtusest sihttaseme ja vahendite iga-aastaste strateegiliste jaotuste raames. Nii käivitaks USA dollarites investeeringute turuväärtuse kõikumine üle 1 % piiri tasakaalustamismüügi (uue sama- või vastassuunalise forvardlepingu), et kaitstavat positsiooni vastavalt kohandada või taastada. Riskide maanduse kohandamist võivad ajendada ka euro/USD vahetuskursi muutused.

Laenud, mis anti ELile üle fondile esitatud taotluste tõttu, kuna laenusaajad olid jätnud maksekohustused täitmata, makstakse välja nende esialgses valuutas ja seetõttu kujutab see ELi jaoks valuutariski. Üleantud laenude tagasimaksete ajastamisest tuleneva ebakindluse tõttu vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond arveldab praegu üksnes eurodes, kuid tema varahaldussuunised annavad võimaluse investeerida ka teatavatesse varadesse, mis on nomineeritud muus vääringus kui euro.

6.4.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

Järgmises tabelis esitatakse teave müügivalmis finantsvarade intressimäära tundlikkuse näitaja kohta, eeldades intressimäärade võimalikuks muutuseks +/- 100 baaspunkti (1 %).

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Suurenemine (+) / vähenemine (-) baaspunktides | Mõju netovarale |
| 2018: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (348) |
| | -100 | 374 |
| 2017: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (359) |
| | -100 | 382 |

(miljonites eurodes)

Suurenemine (+) / vähenemine (-) baaspunktides

Mõju netovarale

2018: Müügivalmis finantsvarad

2018: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(348)

(348)

-100

-100

374

374

2017: Müügivalmis finantsvarad

2017: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(359)

(359)

-100

-100

382

382

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressiriske samasuguste lepingutingimustega antud laenud (kompensatsioonitehingud).

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ei laena raha. Seetõttu intressimäära risk puudub. Intressimäär arvutatakse aga erinevate pangakontode saldode alusel. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tema pangakontodelt regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist.

Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Liikmesriikide keskpankades olevad kontod võib välja maksta iga institutsiooni poolt kohaldatava ametliku kursi alusel. Kuna mõned väljamaksed neilt kontodelt võivad olla praegu negatiivsed, on kehtestatud nende kontode saldode minimeerimiseks likviidsuse juhtimise menetlused.

Peale selle on omavahendite kontod vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) kaitstud negatiivse intressi mõju eest.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Kommertspankade poolt kohaldatav kurss võrdub tavaliselt lepingu alusel nulliga. Selle tulemusel puudub risk, et komisjon teeniks turuintressimääradest madalamat intressi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, mille keskmine kestus on 2,58 aastat.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, kusjuures kogu portfelli keskmine kestus on 2,58 aastat.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, kusjuures kogu portfelli keskmine kestus on 2,4 aastat.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

Kuna vahendite eraldamine eelarvest toimus esimest korda alles 2018. aasta lõpus, koosneb EFSD tagatisfond peamiselt keskpankades hoitavast rahast. Portfelli keskmine kestus on 0,03 aastat.

6.5.   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Summad, mis kujutavad endast aruandlusperioodi lõpul ELi jaoks krediidiriski, on vastavalt lisade punktis 2 esitatule rahastamisvahendite puhasväärtus.

2

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| | < 1 aasta | 1-5 aastat | > 5 aasta |
| Antud laenud | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 16 | 16 | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Antud laenud | 54 981 | 54 980 | 0 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 12 366 | 8 905 | 2 894 | 359 | 208 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 23 | 23 | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | 67 369 | 63 908 | 2 894 | 359 | 208 |

(miljonites eurodes)

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1-5 aastat

> 5 aasta

Antud laenud

Antud laenud

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

16

16

16

16

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Antud laenud

Antud laenud

54 981

54 981

54 980

54 980

0

0

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

12 366

12 366

8 905

8 905

2 894

2 894

359

359

208

208

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

23

23

23

23

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

67 369

67 369

63 908

63 908

2 894

2 894

359

359

208

208

Vähem kui üheaastaste nõuete ja sissenõutavate summade hulka kuulub konkurentsitrahvidega seotud sissenõutavaid summasid 6 366 miljoni euro ulatuses, samal ajal, kui 1–5-aastaste nõuete ja sissenõutavate summade hulka kuulub neid 3 136 miljoni euro ulatuses. Nimetatud summad on suures osas kaetud pangatagatistega ja seega on komisjon krediidirisk madal. Need tagatised on andnud trahvi saanud äriühingud alternatiivina ajutise makse tegemisele.

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

| (miljonites eurodes) 31.12.2018 |
| --- |
| | Müügivalmis (*4) | Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (*5) | Antud laenud | Nõuded ja sissenõutavad summad | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| Rühm 1 | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| Rühm 2 | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Kokku | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

(miljonites eurodes) 31.12.2018

Müügivalmis (*4)

*4

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (*5)

*5

Antud laenud

Nõuded ja sissenõutavad summad

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Rühm 1

Rühm 1

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

Rühm 2

Rühm 2

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Kokku

Kokku

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

| (miljonites eurodes) 31.12.2017 |
| --- |
| | Müügivalmis (*4) | Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (*5) | Antud laenud | Nõuded ja sissenõutavad summad | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 8 068 | 16 | 143 | 2 989 | 19 261 | 30 477 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 1 794 | — | 23 585 | 293 | 3 977 | 29 650 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 2 186 | — | 27 195 | 846 | 463 | 30 691 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | — | — | 3 977 | 110 | 389 | 4 476 |
| | 12 048 | 16 | 54 901 | 4 239 | 24 090 | 95 293 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| Rühm 1 | — | 6 | 80 | 4 665 | 21 | 4 772 |
| Rühm 2 | — | — | — | 1 | — | 1 |
| | — | 6 | 80 | 4 666 | 21 | 4 773 |
| Kokku | 12 048 | 23 | 54 980 | 8 904 | 24 111 | 100 067 |

(miljonites eurodes) 31.12.2017

Müügivalmis (*4)

*4

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (*5)

*5

Antud laenud

Nõuded ja sissenõutavad summad

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

8 068

8 068

16

16

143

143

2 989

2 989

19 261

19 261

30 477

30 477

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

1 794

1 794

—

23 585

23 585

293

293

3 977

3 977

29 650

29 650

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

2 186

2 186

—

27 195

27 195

846

846

463

463

30 691

30 691

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

—

—

3 977

3 977

110

110

389

389

4 476

4 476

12 048

12 048

16

16

54 901

54 901

4 239

4 239

24 090

24 090

95 293

95 293

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Rühm 1

Rühm 1

—

6

6

80

80

4 665

4 665

21

21

4 772

4 772

Rühm 2

Rühm 2

—

—

—

1

1

—

1

1

—

6

6

80

80

4 666

4 666

21

21

4 773

4 773

Kokku

Kokku

12 048

12 048

23

23

54 980

54 980

8 904

8 904

24 111

24 111

100 067

100 067

Eespool olev tabel ei hõlma ilma välisreitinguta omakapitaliinstrumentide kujul müügivalmis finantsvarasid. Eespool nimetatud nelja riskikategooria aluseks on põhimõtteliselt väliste reitinguagentuuride reitingukategooriad, mis on järgmised:

| — | Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA – ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA – ja samaväärsed

| — | Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed

| — | Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed

| — | Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed

EL kasutab nimetatud välisagentuuride reitingukategooriaid eelkõige finantsinstrumentide ja kommertspankade võrdlusvahendina, kuid võib üksikjuhtumite analüüsimise järel hoida vahendeid mõnes eespool nimetatud riskikategoorias isegi siis, kui üks või enam eespool nimetatud reitinguagentuuridest on asjaomase vastaspoole reitingut alandanud. Ilma reitinguta vastaspoolte puhul hõlmab 1. rühm varasemate makseviivitusteta võlgnikke ja 2. rühm varasemate makseviivitustega võlgnikke.

Eespool muude kui investeerimisjärgu liigitatud laenude ja nõuetena esitatud summad on seotud peamiselt komisjoni poolt finantsraskustes liikmesriikidele makstud finantstoetuse laenudega ning teatavate liikmesriikide suhtes omavahendeid käsitlevate määruste või teiste õigusaktide alusel esitatud nõuetega. Raha all kajastatud summad on seotud riigikassas või liikmesriikide keskpankades avatud omavahendite pangakontodega, et hoida omavahendite osamaksusid vastavalt eespool osutatud määruses ettenähtule. Komisjon võib neid kontosid kasutada ainult eelarve täitmisest tuleneva rahanõudluse katmiseks.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel välistegevuse tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul), seejärel võimalusega saada vajalikud vahendid liikmesriikides asuvatelt komisjoni omavahendite kontodelt ja lõpuks ELi eelarve kaudu.

Omavahendeid käsitlevate õigusaktidega on omavahendite maksete ülemmääraks kehtestatud 1,20 % liikmesriikide kogurahvatulust ning 2018. aastal kasutati sellest maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 0,90 %. See tähendab, et 31. detsembri 2018 seisuga jäi kõnealuste tagatiste kasutamisel 0,30 % varu. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELi õiguslike kohustuste täieliku täitmise laenuandjate ees.

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Enamikku komisjoni rahalistest vahenditest hoitakse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega. Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni rahalistesse vahenditesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtimise süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, võttes arvesse kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmist summat. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitav kogusumma pidevalt väga väike (kokkuvõttes keskmiselt alla 80 miljoni euro, mis jaguneb umbes 20 konto peale), mis tagab, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos rahaliste vahendite igapäevaste kogusaldodega, mis kõikusid 2018. aastal vahemikus 6–37 miljardit eurot, ning 2018. aastal komisjoni kontodelt tehtud maksete kogusummaga, mis ületas 155 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida:

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut.

| — | Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas.

| — | Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat ajutiselt makstud trahve hoiustavad pangad valitakse välja hankemenetluse teel kooskõlas riskijuhtimispoliitikaga, millega on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja proportsionaalselt vastaspoole omakapitalile hoiustatavate summade suurus.

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et võtta hoiule ajutiselt makstavaid trahve, nõutakse üldjuhul ka pikaajalist krediidireitingut vähemalt A- (S&P või sellega võrdväärset) kahelt agentuurilt. Sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest ja sõltub iga panga reitingust. Selliste piirangute arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud. Hoiuse jäägi vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud (alates 2010. aastast määratud) trahvidest tehtavate investeeringutega riigi võlakohustustesse võtab komisjon endale krediidiriski. Riski kontsentratsioon on suurim Hispaania puhul, kelle arvele langeb 16 % portfellist. Viie suurima riskipositsiooniga riigi (Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburg, Saksamaa ja Itaalia) arvele langeb kokku 67 % investeeringuportfellist. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on A- (S&P või samaväärne).

Pangatagatised

Pangatagatised

Selliste tagatiste aktsepteerimise suhtes kohaldatav riskijuhtimispoliitika tagab komisjonile kõrge krediidikvaliteedi. Kehtivate tagatiste vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Portfelli krediidiriski positsiooni piiramiseks on kokku lepitud varahaldussuunised ja/või investeerimisstrateegia, milles on ette nähtud teatavad piirid ja piirangud. Sellised piirid ja piirangud hõlmavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, absoluutseid nominaalseid krediidilimiite sõltuvalt emitendi kategooriast, suhtelisi riskide kontsentreerumise piirmäärasid sõltuvalt emitendi kategooriast ja riskide kontsentreerumise piirmäärasid emissiooni kohta. Kõigil investeeringutel on vähemalt investeerimisjärgu krediidireiting.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Varahaldussuunised, risk ja investeerimisstrateegiad määratlevad teatavad piirid ja piirangud, et piirata portfelli krediidiriski positsiooni, mis on üldjuhul piiratud investeerimisjärgu krediidireitinguga. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on A- (S&P või samaväärne).

31. detsembri 2018 seisuga on Prantsusmaa keskpank kõigi realiseerimata valuutaforvardite ainus vastaspool ja selle kuupäeva seisuga ei ole mingeid krediidikvaliteeti parandavaid kokkuleppeid – tagatisi, tasaarvestuslepinguid ega garantiisid. Aruandeperioodi lõpu seisuga on positiivse õiglase väärtusega välisvaluuta tuletisinstrumentide maksimaalne krediidiriski positsioon võrdne bilansilise jääkmaksumusega.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

Varahaldussuunised, risk ja investeerimisstrateegiad määratlevad teatavad piirid ja piirangud, et piirata portfelli krediidiriski positsiooni, mis on üldjuhul piiratud investeerimisjärgu krediidireitinguga. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on AAA (S&P või sellega võrdväärne), kohaldades keskpangas hoitava sularaha riigireitingut.

6.6.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1-5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Võetud laenud | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Võlgnevused | (32 227 ) | — | — | (32 227 ) |
| Muud | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |
| Võetud laenud | (6 700 ) | (14 862 ) | (33 279 ) | (54 841 ) |
| Võlgnevused | (39 048 ) | — | — | (39 048 ) |
| Muud | (150) | (665) | (1 255 ) | (2 070 ) |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | (45 898 ) | (15 527 ) | (34 534 ) | (95 959 ) |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1-5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Võetud laenud

Võetud laenud

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Võlgnevused

Võlgnevused

(32 227 )

(32 227 )

—

—

(32 227 )

(32 227 )

Muud

Muud

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Võetud laenud

Võetud laenud

(6 700 )

(6 700 )

(14 862 )

(14 862 )

(33 279 )

(33 279 )

(54 841 )

(54 841 )

Võlgnevused

Võlgnevused

(39 048 )

(39 048 )

—

—

(39 048 )

(39 048 )

Muud

Muud

(150)

(150)

(665)

(665)

(1 255 )

(1 255 )

(2 070 )

(2 070 )

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

(45 898 )

(45 898 )

(15 527 )

(15 527 )

(34 534 )

(34 534 )

(95 959 )

(95 959 )

Finantsinstrumendid õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsinstrumendid õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1-5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Tuletisinstrumendi maksepool | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Tuletisinstrumendi laekumispool | 477 | — | — | 477 |
| Neto-rahavood seisuga 31.12.2018 | (14) | (2) | (6) | (21) |
| Tuletisinstrumendi maksepool | (634) | (2) | — | (635) |
| Tuletisinstrumendi laekumispool | 638 | — | — | 638 |
| Neto-rahavood seisuga 31.12.2017 | 5 | (2) | — | 3 |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1-5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Tuletisinstrumendi maksepool

Tuletisinstrumendi maksepool

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Tuletisinstrumendi laekumispool

Tuletisinstrumendi laekumispool

477

477

—

—

477

477

Neto-rahavood seisuga 31.12.2018

Neto-rahavood seisuga 31.12.2018

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Tuletisinstrumendi maksepool

Tuletisinstrumendi maksepool

(634)

(634)

(2)

(2)

—

(635)

(635)

Tuletisinstrumendi laekumispool

Tuletisinstrumendi laekumispool

638

638

—

—

638

638

Neto-rahavood seisuga 31.12.2017

Neto-rahavood seisuga 31.12.2017

5

5

(2)

(2)

—

3

3

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib välistegevuse tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. Seoses maksebilansi toetamise mehhanismiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 (30) ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikides asuvate komisjoni omavahendite kontode kaudu. EFSMi puhul on sarnane menetlus ette nähtud nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (31).

30

31

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et asjaomase eelarveaasta jaoks ettenähtud raha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma koos mitmesuguste laekumistega on seega võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Liikmesriikide osamaksud laekuvad 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kogu aasta peale, kuid maksete puhul esineb teatav hooajalisus. Lisaks muutuvad vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 609/2014 (omavahendite kättesaadavaks tegemise meetodite ja menetluste kohta; muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) liikmesriikide osamaksud, mis tulenevad paranduseelarvetest, mis kiidetakse heaks pärast asjaomasel kuul (N), kasutatavaks kas N+1 kuu esimesel tööpäeval (kui heakskiit saadakse enne asjaomase kuu 16. kuupäeva) või N+2 kuu esimesel tööpäeval (kui heakskiit saadakse pärast asjaomase kuu 16. kuupäeva), kuid nendega seotud maksete assigneeringuid saab kohe kasutada.

Selleks et kättesaadavad rahavarud oleksid alati piisavad mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, on sisse seatud regulaarsed rahavoogude prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite või täiendavate vahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt teatava piirini ka ettemaksena, kui täidetud on teatavad tingimused. Kulude hooajalisuse ja üldiste eelarveliste piirangute tõttu viimastel aastatel on tekkinud vajadus maksete sagedust aasta jooksul tihedamini kontrollida. Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsusjuhtimise töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb peamiselt kõrge likviidsusega väärtpaberitest, mida saab ootamatute raha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal 23 %.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Seepärast hoiab fond lühiajaliste väljamaksete jaoks piisavaid rahalisi vahendeid. Raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal on 9,2 %.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb likviidsest varast, mida saab ootamatute raha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal 22 %.

Tuletislepingutega arveldamine on kajastatud brutona ja põhineb nende lepingulisel lõpptähtajal. Kohustusi täidetakse USA dollarites nomineeritud varade müümise ja/või vahetustehingute abil, mille juures on võimalik raha väljamaksete tekkimine valuutakursi vahede tõttu.

Seoses tagatisenõuetega ei ole likviidsusjuhtimist vaja, sest praegune valuutariski maandamise tehingute vastaspool on nõus töötama koos komisjoniga ilma lisatagatisi nõudmata.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad.

Portfell koosneb 97 % ulatuses jooksevkontodel hoitavast rahast.

Muud finantsinstrumendid – tuletisinstrumendist finantskohustused

Muud finantsinstrumendid – tuletisinstrumendist finantskohustused

2017. aastal sõlmis EL tuletislepingu (valuutaoptsioon), millega kaeti välisvaluuta väärtuse langus, mis on seotud finantsasutuste poolt antud laenudega (vt lisade punkt 2.11.2). Peale selle tekitab EIP grupi omakapitali investeeringute portfellile antud ELi tagatis finantskohustuse katta alusinvesteeringute väärtuse langused. Nagu muude ELi eelarvest rahastatavate finantsinstrumentide puhul, ei tohi ka nendest instrumentidest tuleneva ELi kohustuse suurus ületada võetud kohustuse summat, mis leevendab likviidsusriski.

2.11.2

7.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

7.1.   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

ELi seotud osapooled on ELi konsolideeritud üksused, sidusettevõtted ja nende üksuste juhtivtöötajad. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

7.2.   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ELi ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

Kategooria 1: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

Kategooria 2: komisjoni asepresident ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

Kategooria 3: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Euroopa Liidu Üldkohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

Kategooria 4: Euroopa Kontrollikoja president ja liikmed;

Kategooria 5: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

Allpool on esitatud kokkuvõte nende rahalistest õigustest. Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivtöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

| Eurodes |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | Kategooria 1 | Kategooria 2 | Kategooria 3 | Kategooria 4 | Kategooria 5 |
| Põhipalk (kuupalk) | 27 903,32 | 25 274,75 - | 20 219,80 - | 21 837,39 - | 12 856,84 - |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | 20 219,80 |
| Eluasemetoetus / kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0-4 %-16 % |
| Peretoetused: | | | | | |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 |
| Õppetoetus | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 |
| Töökohavälise koolituse toetus | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 638,43 | — | — |
| Esindustasud | 1 512,12 | 971,82 | 638,43 | — | — |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | — |
| Ülekanded liikmesriikidesse: | | | | | |
| Õppetoetus (*6) | jah | jah | jah | jah | jah |
| % palgast (*6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | — | — |
| Ametisse asumine: | | | | | |
| Sisseseadmiskulud | 55 806,65 | 50 549,49 | 40 439,60 | 43 674,78 | Hüvitatud |
| | | -52 571,49 | -45 494,55 | -46 505,55 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Ametist lahkumine: | | | | | |
| Ümberasumiskulud | 27 903,32 | 25 274,75 - | 20 219,80 - | 21 837,39 - | Hüvitatud |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (*7) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Ravikindlustus | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70
  % | kuni 70
  % | kuni 70
  % | kuni 70
  % | kuni 70
  % |
| Mahaarvamised: | | | | | |
| Tulumaks palgalt | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 10,0 % |
| Inimeste arv aastalõpu seisuga | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

Eurodes

Rahaline õigus (töötaja kohta)

Kategooria 1

Kategooria 2

Kategooria 3

Kategooria 4

Kategooria 5

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk (kuupalk)

27 903,32

27 903,32

25 274,75 -

25 274,75 -

20 219,80 -

20 219,80 -

21 837,39 -

21 837,39 -

12 856,84 -

12 856,84 -

26 285,75

26 285,75

22 747,28

22 747,28

23 252,78

23 252,78

20 219,80

20 219,80

Eluasemetoetus / kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus / kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0-4 %-16 %

0-4 %-16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

Ülalpeetava lapse toetus

410,11

410,11

410,11

410,11

410,11

Eelkooliealise lapse toetus

100,18

100,18

100,18

100,18

100,18

Õppetoetus

278,25

278,25

278,25

278,25

278,25

Töökohavälise koolituse toetus

556,5

556,5

556,5

556,5

556,5

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

—

—

638,43

638,43

—

—

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1 512,12

1 512,12

971,82

971,82

638,43

638,43

—

—

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (*6)

*6

jah

jah

jah

jah

jah

% palgast (*6)

*6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

—

—

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

55 806,65

50 549,49

40 439,60

43 674,78

Hüvitatud

-52 571,49

-45 494,55

-46 505,55

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

27 903,32

25 274,75 -

20 219,80 -

21 837,39 -

Hüvitatud

26 285,75

22 747,28

23 252,78

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (*7)

*7

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

Ravikindlustus

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension (% palgast, maksueelne)

kuni 70
  %

kuni 70

%

kuni 70
  %

kuni 70

%

kuni 70
  %

kuni 70

%

kuni 70
  %

kuni 70

%

kuni 70
  %

kuni 70

%

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Tulumaks palgalt

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

Ravikindlustus (% palgast)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Palkadele rakendatav erimaks

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

10,0 %

Inimeste arv aastalõpu seisuga

Inimeste arv aastalõpu seisuga

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande allakirjutamise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Raamatupidamisaruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub esitatud teabes.

9.   KONSOLIDEERIMISE ULATUS

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Euroopa Parlament

Euroopa Parlament

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Komisjon

Euroopa Komisjon

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa välisteenistus

Euroopa välisteenistus

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsman

Regioonide Komitee

Regioonide Komitee

Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Liidu Nõukogu

2.   ELi ametid (39)

ELi ametid (39)

2.1.   
  Rakendusametid (6)

Rakendusametid (6)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Teadusuuringute Rakendusamet

Teadusuuringute Rakendusamet

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

2.2.   
  Detsentraliseeritud asutused (33)

Detsentraliseeritud asutused (33)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa GNSSi Agentuur

Euroopa GNSSi Agentuur

Euroopa Kemikaaliamet

Euroopa Kemikaaliamet

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

Eurojust

Eurojust

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Euroopa Keskkonnaamet

Euroopa Keskkonnaamet

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Euroopa Pangandusjärelevalve

Euroopa Pangandusjärelevalve

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti büroo

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti büroo

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

eu-LISA (Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet)

eu-LISA (Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet)

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Raudteeamet

Euroopa Raudteeamet

Ühenduse Sordiamet

Ühenduse Sordiamet

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

Euroopa Lennundusohutusamet

Euroopa Lennundusohutusamet

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

3.   Muud kontrollitavad üksused (2)

Muud kontrollitavad üksused (2)

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

B.   SIDUSETTEVÕTTED (1)

SIDUSETTEVÕTTED (1)

Euroopa Investeerimisfond

Euroopa Investeerimisfond

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

Allpool loetletud üksusi ei ole konsolideeritud kapitaliosaluse meetodil ELi 2018. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannetesse nende ebaolulisuse tõttu:

BIOTOORAINEL PÕHINEVATE TÖÖSTUSHARUDE ÜHISETTEVÕTE

BIOTOORAINEL PÕHINEVATE TÖÖSTUSHARUDE ÜHISETTEVÕTE

Biotoorainel põhinev tööstus on ELi ja biotoorainel põhineva tööstuse konsortsiumi vaheline avaliku ja erasektori partnerlus. Biotoorainel põhinev tööstus on pühendunud Euroopa biomajanduse potentsiaali realiseerimisele, biojääkide ja jäätmete ümbertöötlemisele igapäevatoodeteks innovatiivsete tehnoloogiate abil ja biokütuste rafineerimistehastes, mis on biomajanduse alus.

ÜHISETTEVÕTE CLEAN SKY

ÜHISETTEVÕTE CLEAN SKY

Ühisettevõte Clean Sky on suurim Euroopa teadusprogramm, mille raames arendatakse innovatiivset tipptehnoloogiat CO2-heite ning lennukite gaasiheite ja müra vähendamiseks. Clean Sky, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“, aitab tugevdada Euroopa lennundustööstuse koostööd, juhtpositsiooni maailmas ja konkurentsivõimet.

2

INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUSE ÜHISETTEVÕTE (IMI)

INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUSE ÜHISETTEVÕTE (IMI)

IMI on Euroopa suurim avaliku ja erasektori ühisalgatus, mille eesmärk on kiirendada paremate ja ohutumate ravimite arendamist patsientidele. IMI on Euroopa Liidu ja farmaatsiatööstuse ühenduse ühisettevõte.

ÜHISETTEVÕTE „EUROOPA JUHTPOSITSIOONI TUGEVDAMINE ELEKTROONIKAKOMPONENTIDE JA -SÜSTEEMIDE TOEL“ (ECSEL) (ÜHENDATUD ENDISED ÜHISETTEVÕTTED ARTEMIS JA ENIAC)

ÜHISETTEVÕTE „EUROOPA JUHTPOSITSIOONI TUGEVDAMINE ELEKTROONIKAKOMPONENTIDE JA -SÜSTEEMIDE TOEL“ (ECSEL) (ÜHENDATUD ENDISED ÜHISETTEVÕTTED ARTEMIS JA ENIAC)

ECSEL on elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus, mis ühendab teadusuuringuid teadustulemuste kasutamisega, ühtlustab strateegiaid Euroopa ja riiklike investeeringute suurendamiseks ning ehitab üles arenenud ökosüsteemi.

KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKONNA ÜHISETTEVÕTE (FCH)

KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKONNA ÜHISETTEVÕTE (FCH)

FCH on avaliku ja erasektori partnerlus, mis toetab teadus-, arendus- ja tutvustamistegevust Euroopas kütuseelementide ja vesinikuenergia valdkonnas. Selle eesmärk on kiirendada nimetatud tehnoloogiate turuletoomist ning rakendada nende potentsiaali vähese CO2-heitega energiasüsteemi loomisel.

2

EUROOPA LENNULIIKLUSE UUE PÕLVKONNA JUHTIMISSÜSTEEMI ÜHISETTEVÕTE (SESAR)

EUROOPA LENNULIIKLUSE UUE PÕLVKONNA JUHTIMISSÜSTEEMI ÜHISETTEVÕTE (SESAR)

SESAR on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses.

ÜHISETTEVÕTE SHIFT2RAIL

ÜHISETTEVÕTE SHIFT2RAIL

Shift2Rail on Euroopa esimene raudtee valdkonna ühine tehnoloogiaalgatus, mille eesmärk on keskenduda teadus- ja innovatsioonitegevusele ning töötada välja turupõhised lahendused, kiirendades uute ja arenenud tehnoloogiate integreerimist innovatiivsetesse raudteeteenuse lahendustesse.

Eelnimetatud üksuste majandusaasta aruanded on avaldatud nende vastavatel veebisaitidel.

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS (32)  MAJANDUSAASTA 2018

32

SISUKORD

SISUKORD

| 1. | ELi KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE: FINANTSSEISUND AASTAL 2018 | 91 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | TULUD | 91 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | KULUD | 91 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | VARAD | 92 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | KOHUSTUSED | 100 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | RISKIDE JA EBAKINDLUSE HALDAMINE ELi EELARVE TÄITMISEL | 101 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND | 101 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS | 102 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EELARVELISED TAGATISED | 103 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | UUTE OSALEJATE RESERV (NER300) | 103 |
| --- | --- | --- |

2.4.

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande põhjenduse ja analüüsi eesmärk on aidata lugejal mõista ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitletud finantsseisundit, finantstulemust ja rahavooge. Käesolevas finantsaruande põhjenduses ja analüüsis esitatud teave ei ole auditeeritud.

1.   ELi KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE: FINANTSSEISUND AASTAL 2018

1.1.   TULUD

TULUD

ELi konsolideeritud tulud sisaldavad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingutega seotud summasid, millest viimased on ülekaalus.

Järgneval joonisel on antud ülevaade mittekaubanduslikest tehingutest.

Peamiste mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul (miljonites eurodes)

Peamiste mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul (miljonites eurodes)

Image 1

Eelarve tulud peaksid võrduma eelarve kuludega (või neid ületama). Eespool esitatud tulusuundumuse peamine kujundaja on igal aastal tehtavad maksed. 2018. aastal tõusid konsolideeritud tulud 163 miljardile eurole (võrreldes eelmise aastaga 20 % kasv), mille peamiseks põhjuseks oli

| — | kogurahvatulupõhiste omavahendite 27 miljardi eurone ehk 35 % suurenemine võrreldes eelmise aastaga. See näitab esmajoones maksete assigneeringute kasvu mõju 2018. aasta eelarves. Järsk suurenemine on seotud peamiselt kogurahvatulul põhinevate omavahendite madalseisuga 2017. aastal ja 2016. aasta eelarve 6,4 miljardi eurose ülejäägiga, mis kajastati mittekaubanduslikest tehingutest saadud muus tulus. 2018. aastal oli 2017. aastast tulenenud eelarve ülejääk, mis kajastati tulemiaruandes 31. detsembri 2018 seisuga, palju väiksem – 0,6 miljardit eurot, mis selgitab ühelt poolt kogurahvatulu vahendite suurendamise vajadust, sest neid vahendeid kasutatakse selle eelarve osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud ühegi muu tuluallikaga, ja teiselt poolt „muu tulu“ vähenemist; |
| --- | --- |

—

kogurahvatulupõhiste omavahendite 27 miljardi eurone ehk 35 % suurenemine võrreldes eelmise aastaga. See näitab esmajoones maksete assigneeringute kasvu mõju 2018. aasta eelarves. Järsk suurenemine on seotud peamiselt kogurahvatulul põhinevate omavahendite madalseisuga 2017. aastal ja 2016. aasta eelarve 6,4 miljardi eurose ülejäägiga, mis kajastati mittekaubanduslikest tehingutest saadud muus tulus. 2018. aastal oli 2017. aastast tulenenud eelarve ülejääk, mis kajastati tulemiaruandes 31. detsembri 2018 seisuga, palju väiksem – 0,6 miljardit eurot, mis selgitab ühelt poolt kogurahvatulu vahendite suurendamise vajadust, sest neid vahendeid kasutatakse selle eelarve osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud ühegi muu tuluallikaga, ja teiselt poolt „muu tulu“ vähenemist;

| — | traditsiooniliste omavahendite 2,2 miljardi eurone suurenemine, mis on seotud Ühendkuningriigi-poolse ELi õiguse rikkumisega novembrist 2011 kuni oktoobrini 2017. Nimetatud rikkumise tõttu nõuti sisse ka 1,3 miljardit eurot viivist, mis selgitab finantstulu suurenemist; |
| --- | --- |

—

traditsiooniliste omavahendite 2,2 miljardi eurone suurenemine, mis on seotud Ühendkuningriigi-poolse ELi õiguse rikkumisega novembrist 2011 kuni oktoobrini 2017. Nimetatud rikkumise tõttu nõuti sisse ka 1,3 miljardit eurot viivist, mis selgitab finantstulu suurenemist;

| — | ELi poolt eraõiguslikele üksustele õigusrikkumiste eest määratud konkurentsitrahvide 2 miljardi eurone suurenemine võrreldes 2017. aastaga. |
| --- | --- |

—

ELi poolt eraõiguslikele üksustele õigusrikkumiste eest määratud konkurentsitrahvide 2 miljardi eurone suurenemine võrreldes 2017. aastaga.

1.2.   KULUD

KULUD

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes kajastatud kulude peamine komponent on jagatud eelarve täitmise raames tehtud ülekandemaksed, mis hõlmavad järgmisi fonde: i) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF); ii) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja teised maaelu arengu vahendid; iii) Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond ning iv) Euroopa Sotsiaalfond. Nimetatud fondid moodustasid 2018. aasta kogukuludest peaaegu 66 % – jaotus on näha järgneval graafikul.

Liikmesriikide poolt tehtud peamiste kulude suhteline osakaal 2018. Eelarveaastal (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Liikmesriikide poolt tehtud peamiste kulude suhteline osakaal 2018. Eelarveaastal (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Image 2

Otsese eelarve täitmise raames tehtud kulutused koosnevad komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolsest eelarve täitmisest. Eelarvet täidavad kaudselt ELi asutused, ELi ametid, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud üksused.

Otsese ja kaudse eelarve täitmise raames tehtud kulutused moodustasid kõigist kuludest umbes 19 % (28,5 miljardit eurot), jäädes võrreldes eelmise eelarveaastaga stabiilseks.

EL kajastab teatavaid tuleviku maksekohustusi kuludena, kuigi need ei ole veel kantud kassapõhisesse eelarve raamatupidamisarvestusse. Märkimisväärsed summad on kajastatud põllumajanduse ja maaelu arenguga seotud võlgnevuste ja viitvõlgade all, samuti volinike, Euroopa Parlamendi liikmete ja töötajate kogutud pensioniõigustega seotud pensionide ja muude töösuhte lõppemise järgsete töötajahüvitiste kohustuste all.

Kokkuvõttes tulenes kulude 16 % kasv võrreldes 2017. aastaga 149 miljardile eurole peamiselt liikmesriikide rakendatud programmide kuludest, mis kasvasid umbes 24 % ehk 19,8 miljardit eurot seoses kulude kõrge tasemega programmide käesoleval etapil, mil nende rakendamine on hoogustunud. Selle kasvu põhjustasid peamiselt ERFi, ühtekuuluvusfondi ja ESFi programmid, mille osa kasvus kokku oli 17,2 miljardit eurot.

1.3.   VARAD

VARAD

Bilansi aktiva poole olulisimad kirjed on seotud finantsvara (antud laenud, müügivalmis finantsvarad, raha) ja eelmaksete summadega, mis moodustavad umbes 79 % ELi varadest.

ELi konsolideeritud vara koosseis

ELi konsolideeritud vara koosseis

Image 3

31. detsembri 2018 seisuga olid varad suurenenud umbes 5 %, ulatudes kokku 174,4 miljardi euroni. Peamised muutused on järgmised:

| — | lühiajaliste nõuete ja sissenõutavate summade 12,5 miljardi eurone suurenemine, mis oli otseselt seotud aurandekuupäevaks laekumata tuluga 2018. aastal; |
| --- | --- |

—

lühiajaliste nõuete ja sissenõutavate summade 12,5 miljardi eurone suurenemine, mis oli otseselt seotud aurandekuupäevaks laekumata tuluga 2018. aastal;

| — | eelnimetatut tasakaalustas osaliselt raha ja raha ekvivalentide 6 miljardi eurone vähenemine (vt allpool); |
| --- | --- |

—

eelnimetatut tasakaalustas osaliselt raha ja raha ekvivalentide 6 miljardi eurone vähenemine (vt allpool);

| — | finantsvara 1 miljardi eurone suurenemine peamiselt seoses vahendite eraldamisega EFSI tehingute tagatisfondile ning |
| --- | --- |

—

finantsvara 1 miljardi eurone suurenemine peamiselt seoses vahendite eraldamisega EFSI tehingute tagatisfondile ning

| — | kinnisvara ja seadmete 0,4 miljardi eurone kasv, mis tuleneb kosmosevarade (Galileo ja Copernicus) arendamisest. |
| --- | --- |

—

kinnisvara ja seadmete 0,4 miljardi eurone kasv, mis tuleneb kosmosevarade (Galileo ja Copernicus) arendamisest.

Üldiselt püüavad ELi institutsioonid ja asutused hoida raha ja raha ekvivalentidena hoitavad summad madalal tasemel. Rahaliste vahendite aastalõpu saldo 18,1 miljardit eurot oli väiksem kui 2017. aastal ning see koosneb järgmistest põhielementidest:

| — | Omavahenditega seotud rahaliste vahendite aastalõpu saldo sisaldab 0,75 miljardit eurot, mille mõned liikmesriigid seoses 2018. aastal vastu võetud paranduseelarvega nr 6 ette tasusid. |
| --- | --- |

—

Omavahenditega seotud rahaliste vahendite aastalõpu saldo sisaldab 0,75 miljardit eurot, mille mõned liikmesriigid seoses 2018. aastal vastu võetud paranduseelarvega nr 6 ette tasusid.

| — | Rahaliste vahendite aastalõpu saldos sisaldub ka 1,4 miljardi eurone trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest, mis nõuti 2018. aastal lõplikult sisse ja mida ei ole veel üheski paranduseelarves. |
| --- | --- |

—

Rahaliste vahendite aastalõpu saldos sisaldub ka 1,4 miljardi eurone trahvisumma, mille komisjon määras konkurentsieeskirjade rikkumise eest, mis nõuti 2018. aastal lõplikult sisse ja mida ei ole veel üheski paranduseelarves.

| — | Rahaliste vahendite saldo sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja muid maksete assigneeringuid 7,4 miljardi euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Rahaliste vahendite saldo sisaldab ka sihtotstarbelist tulu ja muid maksete assigneeringuid 7,4 miljardi euro ulatuses.

Eelmaksed

Eelmaksed

Tuleb märkida, et eelmaksete määr oleneb oluliselt mitmeaastase finantsraamistiku etapist – näiteks mitmeaastase finantsraamistiku algjärgus tehakse tavaliselt liikmesriikidele suuri ettemakseid ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et eelmaksed püsiksid sobival tasemel. Oluline on leida tasakaal projektide piisava rahastamise tagamise ja kulude õigeaegse kajastamise vahel.

Eelmaksete kogusumma (ilma muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid ja makseid Bêkou ja Aafrika usaldusfondidesse arvesse võtmata) ELi bilansis on 43,4 miljardit eurot (2017. aastal 44,3 miljardit eurot), mis on peaaegu täielikult seotud komisjoni tegevusega. Umbes 60 % komisjoni eelmaksete summast on seotud jagatud eelarve täitmisega, mis tähendab, et eelarve täitmine on delegeeritud liikmesriikidele ja komisjon teostab selle üle järelevalvet.

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Image 4

Kõige märkimisväärsem eelmakse summa jagatud eelarve täitmise puhul on seotud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondiga (14,6 miljardit eurot), mis on sarnane 2017. aasta tasemega.

RAHASTAMISVAHENDID

RAHASTAMISVAHENDID

ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes kajastatakse rahastamisvahenditena järgmist:

| — | ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: eelarve sellise täitmise puhul on vahendid kas juba volitatud üksuste hallatavatele usalduskontodele jagatud ja jäävad kättesaadavaks (raha ja raha ekvivalentide ning võlaväärtpaberitena) tagatiste tulevaste sissenõudmiste puhuks või on investeeritud omakapitali; |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: eelarve sellise täitmise puhul on vahendid kas juba volitatud üksuste hallatavatele usalduskontodele jagatud ja jäävad kättesaadavaks (raha ja raha ekvivalentide ning võlaväärtpaberitena) tagatiste tulevaste sissenõudmiste puhuks või on investeeritud omakapitali;

| — | eelarveliste tagatiste jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara: eelarve sellise täitmise puhul annab EL vastaspooltele garantiid, mille rahastamiseks on tehtud vaid osalised eraldised komisjoni loodud tagatisfondide kaudu, mis tekitab ELi eelarvele tingimuslikke kohustusi – vt lisade punkt 4.1, ning |
| --- | --- |

—

eelarveliste tagatiste jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara: eelarve sellise täitmise puhul annab EL vastaspooltele garantiid, mille rahastamiseks on tehtud vaid osalised eraldised komisjoni loodud tagatisfondide kaudu, mis tekitab ELi eelarvele tingimuslikke kohustusi – vt lisade punkt 4.1, ning

4.1

| — | laenutegevus finantsabi programmide jaoks. |
| --- | --- |

—

laenutegevus finantsabi programmide jaoks.

Eelarvest rahastatud rahastamisvahendid

Eelarvest rahastatud rahastamisvahendid

Otsese ja kaudse eelarve täitmise raames ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite olulisus ja maht suureneb aastast aastasse. Sellise lähenemisviisi põhimõte seisneb selles, et kui tavapärase eelarve täitmise puhul antakse toetusi ja subsiidiume, siis kõnealusel juhul on rahalisel toetusel võimendav mõju, mille tõttu saab lõplik makse saaja rohkem kui ühe euro iga ELi eelarvest rahastamisvahendite kaudu kulutatud euro kohta. Sellise ELi eelarve kasutamise eesmärk on suurendada olemasolevate vahendite mõju. ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid on garantii, omakapitali- ja laenuinstrumendid – vt ülevaade mitmeaastaste finantsraamistike kaupa tabelis allpool. Neis instrumentides hoitavat vara hoitakse kas rahas ja raha ekvivalentides või investeerituna omakapitaliinstrumentidesse ja laenuväärtpaberitesse, mis on liigitatud ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes müügivalmis finantsvaraks.

ELi eelarvest rahastatavate finantsinstrumentidega seotud müügivalmis finantsvarad (aastalõpu väärtus):

Image 5

Järgnevates tabelites antakse ülevaade ELi eelarvest rahastatavatest finantsinstrumentidest mitmeaastaste finantsraamistike kaupa ja nende väärtusest 31. detsembri 2018 seisuga:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Seotud rohkem kui ühe mitmeaastase finantsraamistikuga | Vara (*8) | Kohustused (*9) | Garantiid (*10) |
| Garantii- ja riskijagamisvahendid: | | | |
| Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu (EDIF) | 37 | (34) | — |
| | 37 | (34) | — |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 165 | — | — |
| Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele | 63 | (0) | — |
| Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond (SANAD) | 25 | — | — |
| Ettevõtete innovatsioonifond (ENIF) | 18 | — | — |
| Ettevõtete laenufond (ENEF) | 10 | — | — |
| Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond (MIFA) | 9 | — | — |
| | 290 | (0) | — |
| Kokku | 327 | (34) | — |
| Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020 | Vara | Kohustused | Garantiid |
| Garantii- ja riskijagamisvahendid: | | | |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin laenu- ja garantiiteenus | 1 107 | (43) | (934) |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin VKEde tagatised | 902 | (381) | (533) |
| Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI) | 598 | (2) | (579) |
| COSME laenutagamisvahend | 310 | (613) | (2) |
| Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend (PF4EE) | 34 | (0) | (5) |
| Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu | 30 | (12) | — |
| SEMED MSME finantsalase kaasamise programm | 25 | — | (11) |
| Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu | 14 | (1) | — |
| Idapartnerluse VKEde rahastamisvahend | 13 | (4) | (1) |
| Looduskapitali rahastamisvahend | 12 | (0) | (6) |
| Idapartnerluse naiste ettevõtluse programm | 4 | — | (4) |
| Mongoolia majanduse mitmekesistamise toetamine | 2 | — | — |
| Ülekantavuse ja konverteeritavuse rahastu | 1 | (1) | — |
| | 3 052 | (1 057 ) | (2 075 ) |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Programmi „Horisont 2020“ InnovFin teadusuuringute ja innovatsiooni omakapitalirahastu | 368 | (10) | — |
| COSME – kasvuetapi omakapitalirahastu | 67 | (2) | — |
| Lõunanaabruse riikide riskikapitali rahastu | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 22 | — | — |
| Ladina-Ameerika investeerimisrahastu | 12 | — | — |
| Aafrika põllumajanduse kaubandus- ja investeerimisfond | 11 | — | — |
| | 504 | (12) | — |
| Kombineeritud instrumendid: | | | |
| Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni (EaSI) tagatisrahastu ja suutlikkuse arendamine | 73 | (39) | — |
| ELi laiaulatuslik ja põhjalik vabakaubanduspiirkond | 68 | (6) | — |
| ElectriFI | 31 | — | — |
| Põllumajanduse rahastamise algatus | 10 | — | — |
| | 182 | (44) | — |
| Kokku | 3 738 | (1 113 ) | (2 075 ) |
| Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat | Vara | Kohustused | Garantiid |
| Garantii- ja riskijagamisvahendid: | | | |
| Riskijagamisrahastu | 731 | (65) | (642) |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv VKEde tagatissüsteem | 83 | (151) | — |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm | 32 | (31) | — |
| VKEde tagatissüsteem | 7 | — | — |
| Euroopa mikrokrediidi tagatisrahastu | 4 | (4) | — |
| | 857 | (251) | (642) |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu | 410 | (6) | — |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu | 208 | — | — |
| Euroopa Energiatõhususe Fond | 104 | — | — |
| Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond | 90 | (20) | — |
| Euroopa mikrokrediidi fond | 68 | — | — |
| Marguerite’i fond | 43 | — | — |
| Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF) | 9 | (0) | — |
| Tehnosiirde katseprojektid | 0 | — | — |
| | 932 | (26) | — |
| Kombineeritud instrumendid: | | | |
| Majandus- ja rahandusalase koostöö rahastamisvahend (MEDA) | 140 | (2) | — |
| Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI) | 120 | (2) | — |
| | 260 | (4) | — |
| Kokku | 2 049 | (281) | (642) |
| Kokku | 6 115 | (1 428 ) | (2 717 ) |

(miljonites eurodes)

Seotud rohkem kui ühe mitmeaastase finantsraamistikuga

Vara (*8)

*8

Kohustused (*9)

*9

Garantiid (*10)

*10

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu (EDIF)

37

(34)

—

37

37

(34)

(34)

—

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

165

—

—

Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele

63

(0)

—

Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond (SANAD)

25

—

—

Ettevõtete innovatsioonifond (ENIF)

18

—

—

Ettevõtete laenufond (ENEF)

10

—

—

Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond (MIFA)

9

—

—

290

290

(0)

(0)

—

Kokku

Kokku

327

327

(34)

(34)

—

Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020

Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020

Vara

Vara

Kohustused

Kohustused

Garantiid

Garantiid

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin laenu- ja garantiiteenus

1 107

(43)

(934)

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin VKEde tagatised

902

(381)

(533)

Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI)

598

(2)

(579)

COSME laenutagamisvahend

310

(613)

(2)

Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend (PF4EE)

34

(0)

(5)

Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu

30

(12)

—

SEMED MSME finantsalase kaasamise programm

25

—

(11)

Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu

14

(1)

—

Idapartnerluse VKEde rahastamisvahend

13

(4)

(1)

Looduskapitali rahastamisvahend

12

(0)

(6)

Idapartnerluse naiste ettevõtluse programm

4

—

(4)

Mongoolia majanduse mitmekesistamise toetamine

2

—

—

Ülekantavuse ja konverteeritavuse rahastu

1

(1)

—

3 052

3 052

(1 057 )

(1 057 )

(2 075 )

(2 075 )

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Programmi „Horisont 2020“ InnovFin teadusuuringute ja innovatsiooni omakapitalirahastu

368

(10)

—

COSME – kasvuetapi omakapitalirahastu

67

(2)

—

Lõunanaabruse riikide riskikapitali rahastu

24

—

—

Climate Investor One

22

—

—

Ladina-Ameerika investeerimisrahastu

12

—

—

Aafrika põllumajanduse kaubandus- ja investeerimisfond

11

—

—

504

504

(12)

(12)

—

Kombineeritud instrumendid:

Kombineeritud instrumendid:

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni (EaSI) tagatisrahastu ja suutlikkuse arendamine

73

(39)

—

ELi laiaulatuslik ja põhjalik vabakaubanduspiirkond

68

(6)

—

ElectriFI

31

—

—

Põllumajanduse rahastamise algatus

10

—

—

182

182

(44)

(44)

—

Kokku

Kokku

3 738

3 738

(1 113 )

(1 113 )

(2 075 )

(2 075 )

Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat

Mitmeaastane finantsraamistik enne 2014. aastat

Vara

Vara

Kohustused

Kohustused

Garantiid

Garantiid

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Garantii- ja riskijagamisvahendid:

Riskijagamisrahastu

731

(65)

(642)

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv VKEde tagatissüsteem

83

(151)

—

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm

32

(31)

—

VKEde tagatissüsteem

7

—

—

Euroopa mikrokrediidi tagatisrahastu

4

(4)

—

857

857

(251)

(251)

(642)

(642)

Omakapitaliinstrumendid:

Omakapitaliinstrumendid:

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu

410

(6)

—

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu

208

—

—

Euroopa Energiatõhususe Fond

104

—

—

Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond

90

(20)

—

Euroopa mikrokrediidi fond

68

—

—

Marguerite’i fond

43

—

—

Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF)

9

(0)

—

Tehnosiirde katseprojektid

0

—

—

932

932

(26)

(26)

—

Kombineeritud instrumendid:

Kombineeritud instrumendid:

Majandus- ja rahandusalase koostöö rahastamisvahend (MEDA)

140

(2)

—

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI)

120

(2)

—

260

260

(4)

(4)

—

Kokku

Kokku

2 049

2 049

(281)

(281)

(642)

(642)

Kokku

Kokku

6 115

6 115

(1 428 )

(1 428 )

(2 717 )

(2 717 )

Eelarveliste tagatiste jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara

Eelarveliste tagatiste jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara

Komisjon on loonud EIP grupi antud eelarveliste tagatiste katteks tagatisfondid (vt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisade punkt 4.1.1). Neid tagatisfonde rahastatakse maksetega ELi eelarvest, et pakkuda likviidsuspuhvrit tagatud tehingutest tekkida võivate kahjude vastu. Tagatisfondi tehtud maksed investeeritakse finantsinstrumentidesse – võlaväärtpaberitesse, liht- ja tähtajalistesse hoiustesse. 31. detsembri 2018 seisuga oli komisjoni hoitav finantsvara:

4.1.1

| — | välistegevuse tagatisfondis 2,5 miljardit eurot, |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfondis 2,5 miljardit eurot,

| — | EFSI tagatisfondis 5,5 miljard eurot ning |
| --- | --- |

—

EFSI tagatisfondis 5,5 miljard eurot ning

| — | EFSD tagatisfondis 0,3 miljard eurot. |
| --- | --- |

—

EFSD tagatisfondis 0,3 miljard eurot.

Laenutegevus finantsabi programmide jaoks

Laenutegevus finantsabi programmide jaoks

Komisjon annab liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse alusel rahalist toetust. Rahalist toetust antakse kahepoolsete laenudena, mida rahastatakse kapitaliturgudelt ja tagatakse ELi eelarvega.

Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi:

| — | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), |
| --- | --- |

—

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM),

| — | maksebilansi toetamise mehhanism ning |
| --- | --- |

—

maksebilansi toetamise mehhanism ning

| — | makromajanduslik finantsabi, mille raames ta võib anda laenusid. |
| --- | --- |

—

makromajanduslik finantsabi, mille raames ta võib anda laenusid.

ELi poolt antavate laenude rahastamiseks kaasatakse kapitali kapitaliturgudelt või finantsasutustelt.

31. detsembri 2018 seisuga oli EFSMist ja maksebilansi tasakaalustamise mehhanismist rahaliseks abiks antud laenude nominaalväärtus:

| | | | Miljardites eurodes |
| --- | --- | --- | --- |
| | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM (*11) | | KOKKU |
| | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| Kokku välja antud | 3,1 | 5,0 (*12) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Kokku välja makstud seisuga 31.12.2018 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Tagasi makstud laenud seisuga 31.12.2018 | (2,2) | (4) | (6,2) | — | — | — | (6,2) |
| Laenujääk seisuga 31.12.2018 | 0,7 | 1 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

Miljardites eurodes

Miljardites eurodes

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM (*11)

*11

KOKKU

Läti

Rumeenia

Kokku

Iirimaa

Portugal

Kokku

Kokku välja antud

3,1

5,0 (*12)

*12

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Kokku välja makstud seisuga 31.12.2018

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Tagasi makstud laenud seisuga 31.12.2018

(2,2)

(4)

(6,2)

—

—

—

(6,2)

Laenujääk seisuga 31.12.2018

0,7

1

1,7

22,5

24,3

46,8

48,5

EFSM

EFSM

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) loodi rahalise abi andmiseks kõigile liikmesriikidele, kes on majandusraskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse majandusraskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. EFSMist anti rahalist abi Iirimaale ja Portugalile aastatel 2011–2014 tingimusel, et need riigid viivad läbi reforme.

See programm on aegunud ja täiendavaid laenusid ei saa enam võtta, kuid programm jääb alles selliste eriülesannete jaoks, nagu Iirimaale ja Portugalile antud laenude tähtaegade pikendamine ja üleminekulaenude andmine.

EFSMi programmi põhipunktid on järgmised:

Iirimaa

| — | Iirimaa taotles kokku 22,5 miljardit eurot, mille EFSM nõustus detsembris 2010 talle andma. See summa maksti välja kaheksa osamaksena jaanuarist 2011 kuni märtsini 2014; |
| --- | --- |

—

Iirimaa taotles kokku 22,5 miljardit eurot, mille EFSM nõustus detsembris 2010 talle andma. See summa maksti välja kaheksa osamaksena jaanuarist 2011 kuni märtsini 2014;

| — | Iirimaal on võimalus EFSMi laenude tähtaega pikendada kaalutud keskmise tähtaja pikendamise alusel 19,5 aastani, mida nõukogu 2013. aastal lubas; |
| --- | --- |

—

Iirimaal on võimalus EFSMi laenude tähtaega pikendada kaalutud keskmise tähtaja pikendamise alusel 19,5 aastani, mida nõukogu 2013. aastal lubas;

| — | 3,4 miljardi eurone ja 0,5 miljardi eurone tagasimakse olid kavandatud vastavalt 2018. aasta aprilliks ja oktoobriks. Iirimaa taotles tähtaja pikendamist, summadega nõustuti ning need laenati 2018. aastal edukalt turgudelt. Nimetatud summad on kavas tagasi maksta kahe osamaksena – 2,4 miljardit eurot 2025. aastal ja 1,5 miljardit eurot 2033. aastal. |
| --- | --- |

—

3,4 miljardi eurone ja 0,5 miljardi eurone tagasimakse olid kavandatud vastavalt 2018. aasta aprilliks ja oktoobriks. Iirimaa taotles tähtaja pikendamist, summadega nõustuti ning need laenati 2018. aastal edukalt turgudelt. Nimetatud summad on kavas tagasi maksta kahe osamaksena – 2,4 miljardit eurot 2025. aastal ja 1,5 miljardit eurot 2033. aastal.

Portugal

| — | Portugal taotles 24,3 miljardit eurot 26 miljardi eurosest kogusummast, mille EFSM oli mais 2011 nõustunud talle andma. See summa maksti välja seitsme osamaksena maist 2011 kuni novembrini 2014. 0,6 miljardi eurone tagasimakse oli kavandatud oktoobrisse 2018, kuid nagu Iirimaagi, taotles Portugal tähtaja pikendamist ning laen refinantseeriti turgudel tagasimakse tähtajaga 2033. aastal. |
| --- | --- |

—

Portugal taotles 24,3 miljardit eurot 26 miljardi eurosest kogusummast, mille EFSM oli mais 2011 nõustunud talle andma. See summa maksti välja seitsme osamaksena maist 2011 kuni novembrini 2014. 0,6 miljardi eurone tagasimakse oli kavandatud oktoobrisse 2018, kuid nagu Iirimaagi, taotles Portugal tähtaja pikendamist ning laen refinantseeriti turgudel tagasimakse tähtajaga 2033. aastal.

MAKSEBILANSI TOETAMISE MEHHANISM

MAKSEBILANSI TOETAMISE MEHHANISM

Maksebilansi toetamise mehhanism on abiprogramm euroala välistele riikidele, kellel on raskusi maksebilansiga või oht sattuda sellistesse raskustesse. Maksebilansi toetamise mehhanism annab abi keskmise pikkusega laenudena, mille saamise tingimuseks on laenu võtmise põhjuseks olevate majandusprobleemide lahendamisele suunatud poliitika rakendamine. Tavaliselt annab EL abi maksebilansi parandamiseks koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja muude rahvusvaheliste institutsioonide või riikidega.

EL käivitas keskmise tähtajaga rahalise abi (kokku 14,6 miljardit eurot) andmise maksebilansi toetamise vahendi kaudu 2008. aasta novembris, et aidata Ungaril ning seejärel vastavalt 2009. aasta jaanuaris ja mais Lätil ja Rumeenial taastada turu usaldus. Maksebilansi toetamise mehhanismi abiprogramm Ungarile aegus 2010. aastal ja laen maksti 2016. aastal täielikult tagasi. Nii Läti kui ka Rumeenia abiprogrammid aegusid 2012. aastal ja pärast seda ei saa täiendavaid osamakseid teha.

Peale selle aegus 2013. ja 2015. aastal kaks programmi ennetava abi andmiseks Rumeeniale, ilma et neid oleks kasutatud.

Peamised seisukohad on järgmised:

| — | 2018. aastal maksid maksebilansi toetamise mehhanismist vahendeid saanud liikmesriigid õigeaegselt ja täielikult tagasi 1,45 miljardit eurot, millest 1,35 miljardit eurot oli Rumeenia laenu põhisumma tagasimakse ja ülejäänud intressid, ning |
| --- | --- |

—

2018. aastal maksid maksebilansi toetamise mehhanismist vahendeid saanud liikmesriigid õigeaegselt ja täielikult tagasi 1,45 miljardit eurot, millest 1,35 miljardit eurot oli Rumeenia laenu põhisumma tagasimakse ja ülejäänud intressid, ning

| — | tagasimaksmata laenusumma oli 2018. aasta lõpus kokku 1,7 miljardit eurot, sellest 0,7 miljardit eurot Läti ja 1 miljard eurot Rumeenia arvel. |
| --- | --- |

—

tagasimaksmata laenusumma oli 2018. aasta lõpus kokku 1,7 miljardit eurot, sellest 0,7 miljardit eurot Läti ja 1 miljard eurot Rumeenia arvel.

MAKROMAJANDUSLIK FINANTSABI (MFA)

MAKROMAJANDUSLIK FINANTSABI (MFA)

Makromajanduslik finantsabi on rahaline abi, mida EL annab ELi välistele partnerriikidele, kellel on maksebilansi kriis. Seda antakse keskmise ja pika tähtajaga laenude või toetustena või nende kombinatsioonina ning seda saavad ainult need riigid, kes saavad toetust IMFi programmilt.

Makromajandusliku finantsabi programmi laenujääk oli 31. detsembri 2018 seisuga 4,4 miljardit eurot nimiväärtuses.

1.4.   KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

Bilansi passiva poole olulisimaid kirjeid on neli: i) pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustused; ii) võetud laenud; iii) võlgnevused kolmandatele isikutele ja iv) viitvõlad.

Kohustuste koosseis ELi konsolideeritud bilansis

Kohustuste koosseis ELi konsolideeritud bilansis

Image 6

31. detsembri 2018 seisuga moodustasid kohustused kokku 235,9 miljardit eurot, jäädes eelmise aastaga samale tasemele.

Peamised muutused olid seotud järgmiste asjaoludega:

| — | võlgnevused vähenesid 6,8 miljardit eurot tänu liikmesriikidele seoses omavahenditega võlgnetavate summade (s.o ELi eelarvesse tehtud osamaksud, mis kuuluvad hüvitamisele aasta lõpus pärast paranduseelarvet) vähenemisele. Aruandeaastal pidid liikmesriigid tasuma täiendavaid osamaksusid; |
| --- | --- |

—

võlgnevused vähenesid 6,8 miljardit eurot tänu liikmesriikidele seoses omavahenditega võlgnetavate summade (s.o ELi eelarvesse tehtud osamaksud, mis kuuluvad hüvitamisele aasta lõpus pärast paranduseelarvet) vähenemisele. Aruandeaastal pidid liikmesriigid tasuma täiendavaid osamaksusid;

| — | finantskohustused vähenesid 1 miljardit eurot, mis tulenes peamiselt maksebilansi toetamise mehhanismi programmi raames Rumeeniale antud laenude (1,35 miljardit eurot) tagasimaksmisest ning |
| --- | --- |

—

finantskohustused vähenesid 1 miljardit eurot, mis tulenes peamiselt maksebilansi toetamise mehhanismi programmi raames Rumeeniale antud laenude (1,35 miljardit eurot) tagasimaksmisest ning

| — | nimetatud mõjusid tasakaalustas töötajahüvitiste kohustuste 7,3 miljardi eurone suurenemine. |
| --- | --- |

—

nimetatud mõjusid tasakaalustas töötajahüvitiste kohustuste 7,3 miljardi eurone suurenemine.

Kohustuste muud kirjed püsisid üldiselt stabiilsed. Tuleks märkida, et pikaajalised finantskohustused (võetud laenud) suurenesid ja seda tasakaalustas lühiajaliste kohustuste samas suurusjärgus vähenemine. See on seotud Iirimaa (3,9 miljardit eurot) ja Portugali (0,6 miljardit eurot) EFSMi võla tagasimaksmisaja ümberkavandamisega.

Laekunud ja bilansis võlgnevustena kajastatud kulunõuded ja arved kokku

Laekunud ja bilansis võlgnevustena kajastatud kulunõuded ja arved kokku

Image 7

Netovara

Netovara

See, et kohustused ületavad varasid, ei tähenda, et ELi institutsioonid ja asutused on rahalistes raskustes. Pigem kajastab see seda, et teatavaid kohustusi rahastatakse tulevaste eelarvete kaudu. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse jooksval aastal paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles järgneval aastal või hiljem ning seetõttu rahastada aasta tulevastest eelarvetest; asjaomased tulud võetakse arvesse tulevastel perioodidel. Kõige suuremad kohustuste summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) meetmete (millest enamiku maksed teostatakse aasta esimeses kvartalis) ja töötajahüvitistega (maksed teostatakse järgmise rohkem kui 30 aasta jooksul).

2.   RISKIDE JA EBAKINDLUSE HALDAMINE ELi EELARVE TÄITMISEL

2.1.   MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND

MAKROMAJANDUSLIK KESKKOND

ELi makromajanduslik keskkond (33) mõjutab liikmesriikide suutlikkust täita oma kohustust rahastada ELi institutsioone ja asutusi ning seega ELi suutlikkust jätkata ELi poliitika elluviimist.

33

Euroopa majandus kasvas 2018. aastal kuuendat aastat järjest, kuid kasvu määr oli teatavate sisemiste ja väliste tegurite tõttu oodatust madalam, eriti aasta teisel poolel. Sisemiste tegurite hulka kuulusid häired Euroopa tööstussektoris (eriti autotööstuses) kolmandas kvartalis ning sotsiaalsed pinged ja ebakindel eelarvepoliitika mõnes liikmesriigis. Kõige olulisemad välised tegurid olid näiteks kaubanduspoliitika suurenenud ebakindlus, eelkõige USA ja Hiina suhted, ning üleilmse tööstustoodangu langustrend, mis põhjustas üleilmse kaubanduse kasvu nõrgenemise, mis omakorda mõjutas eelkõige euroala.

Sellest hoolimata on Euroopa majanduse alustalad endiselt tugevad ning järgmiseks kaheks aastaks prognoositakse majanduse jätkuvat, ehkki mõõdukamat kasvu.

Euroala ja ELi SKP kasvas 2018. aastal hinnanguliselt 1,9 %. Euroalale prognoositakse 2019. aastaks 1,3 % ja 2020. aastaks 1,6 % SKP kasvu ning ELile vastavalt 1,5 % ja 1,7 % SKP kasvu.

Keskmiselt oli inflatsioon 2018. aastal 1,7 %, võrreldes 1,5 %ga 2017. aastal. Kuna naftahinna prognoose 2019. ja 2020. aastaks on praegu võrreldes 2018. aasta sügisega kärbitud, peaks inflatsioon 2019. aastal langema 1,4 %-le ja seejärel 2020. aastal veidi tõusma (1,5 %ni). Kogu ELi keskmiseks inflatsiooniks prognoositakse sel aastal 1,6 % ja 2020. aastal mõnevõrra rohkem (1,8 %).

Olukord euroala tööturul paranes 2018. aasta kolmes esimeses kvartalis veelgi. Tööga hõivatute arv jõudis 2018. aasta kolmandas kvartalis euroala ajaloo kõrgeimale tasemele ja detsembris 2018 oli euroala töötuse määr 7,9 %, mis on madalaim näitaja pärast 2008. aasta oktoobrit.

Majanduslikke väljavaateid varjutavad märkimisväärsed riskid, kuna jätkuvat muret tekitavad kaubanduslikud pinged ja ebakindel areng. Ameerika Ühendriike võivad mõjutada eelarvepoliitika järsud muudatused. Hiina majanduse kasv võib oodatust äkilisemalt aeglustuda. Üleilmsed finantsturud ja paljud arenevad turud on kaitsetud riskivalmiduse ja kasvuootuste äkiliste muutuste ees. Euroopa Liidu jaoks võivad sisemised tegurid kesta eeldatust kauem ja ka Brexit on püsiv ebakindluse allikas.

Positiivse poole peal võivad seni soodsad tööturutingimused suurendada sisenõudlust, samal ajal kui ELi vahendite ulatuslikum kasutamine abisaajariikides võiks stimuleerida täiendavat investeerimist. Kogu maailma SKP väljavaade püsib stabiilsena, kasvades eeldatavasti 3,8 % järgmisel kahel aastal.

2.2.   EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS

EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED FINANTSABI ANDMISEKS

ELi laenuvõtmis- ja -andmistehingud finantsabi andmiseks on eelarvevälised tehingud. Kaasatud vahendid laenatakse üldiselt abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ning samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on rahastamisinstrumendist tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi maksete täieliku ja tähtaegse tasumise. Komisjon on kehtestanud korra, millega tagatakse laenu tagasimaksmine ka laenu tagasimaksetähtaja ületamise puhul.

ELi võetud laenud on tema otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii ELi liikmesriigid (eelarvelised tingimuslikud kohustused). ELi mittekuuluvatele riikidele laenude andmiseks võetud laenud on kaetud välistegevuse tagatisfondist. Kui abi saaval liikmesriigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast rahaliste vahendite jäägist. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikkel 14) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile. Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk.

Iga riigi programmi puhul otsustavad parlament, nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvate osamaksete arvu ja laenupaketi maksimaalse (keskmise) lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abisaav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, eelkõige osamaksete tagasimaksetähtaja. Lisaks sellele olenevad ELi/IMFi ühise finantsabi andmise puhul kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, poliitiliste tingimuste täitmisest, mis on veel üks rahastamistehingute ajastamist mõjutav tegur. See tähendab, et emissioonide ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest. Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 3–30 aastat.

Järgmises tabelis on esitatud ülevaade EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenusummade (nominaalväärtuses) kavandatud tagasimaksegraafikust 31. detsembri 2018 seisuga.

| Miljardites eurodes |
| --- |
| | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | KOKKU |
| Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| 2019 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | — | — | — | 1,5 |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kokku | 0,7 | 1,0 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

Miljardites eurodes

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

KOKKU

Läti

Rumeenia

Kokku

Iirimaa

Portugal

Kokku

2019

0,5

1,0

1,5

—

—

—

1,5

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Kokku

Kokku

0,7

0,7

1,0

1,0

1,7

1,7

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

48,5

48,5

Valitsustevahelised finantsstabiilsusmehhanismid – Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) ja Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) – on ELi lepingu raamide välised ega kajastu seega ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

2.3.   EELARVELISED TAGATISED

EELARVELISED TAGATISED

EL on andnud garantiisid EIP grupi laenudele väljapoole ELi ning EFSI garantiiga kaetud võla- ja omakapitalitehingutele. 31. detsembri 2018 seisuga peegeldavad ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruannete lisad (vt lisade punkt 4.1.1) tingimuslikke kohustusi mõlemate garantiide kohta, samal ajal kui eksisteerivate kohustuste summad on kajastatud finantsaruannetes eraldistena (vt konsolideeritud finantsaruannete punkt 2.10). Et leevendada ohtu, mida EIP grupi poolt tagatise alusel nõuete esitamine põhjustaks ELi eelarvele, on EL loonud spetsiaalsed tagatisfondid: välistegevuse tagatisfondi ja EFSI tagatisfondi.

4.1.1

2.10

Välistegevuse tagatisfondile on eraldatud ELi eelarvest vahendid, et katta 9 % tagasimaksmata tagatud EIP välislaenude andmise volituse raames kolmandatele riikidele antud laenude aastalõpu jäägist. 31. detsembri 2018 seisuga oli varade kogusumma kokku 2,5 miljardit eurot, mis kattis 20,7 miljardi euro suurust väljamakstud laenude positsiooni.

EFSI tagatisfond alustas tegevust 2016. aastal. Vastavalt muudetud EFSI määrusele (määrus (EL) 2017/2396) suurendati EFSI ELi tagatist 26 miljardi euroni (algselt 16 miljardilt eurolt) ja vähendati tagatisfondi piiri 35 %-le (algselt 50 %-lt) kogu ELi tagatise kohustusest. Seepärast peaks EFSI tagatisfond kasvama kokku 9,1 miljardi euroni. EFSI lepingut muudeti 2018. aastal vastavalt muudetud EFSI määrusele. EFSI tagatisfondi varade koguväärtus oli 31. detsembri 2018 seisuga 5,5 miljardit eurot, mis katab 15,8 miljardi euro suurust väljamakstud summade positsiooni.

Vastavalt EFSD määrusele (määrus (EL) 2017/1601) asutati uus tagatisfond – EFSD tagatisfond. Esimesed sissemaksed ELi eelarvest laekusid fondi 2018. aastal, kuid 31. detsembril 2018 ei olnud ühtegi kehtivat tagatislepingut.

2.4.   UUTE OSALEJATE RESERV (NER300)

UUTE OSALEJATE RESERV (NER300)

NER300 sai alguse heitkogustega kauplemise süsteemi lubatud heitkoguste müügist ning kuulub liikmesriikidele, kes kasutavad saadud raha innovaatiliste vähese CO2-heitega energiatootmise näidisprojektide rahastamiseks. Komisjon haldab programmi liikmesriikide nimel. EIP vastutab vastavalt komisjoniga sõlmitud koostöölepingule programmi NER300 varahalduse eest ja toimib tehnilise nõustajana. Kuna ei heitkoguste müügitulu ega projektide rahastamise kulud ei ole ELi eelarve osa, ei kajastu need ELi raamatupidamisaruannetes.

2

EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD (34)

34

SISUKORD

SISUKORD

| ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 105 |
| --- | --- |

| EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE | 106 |
| --- | --- |

| EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD | 109 |
| --- | --- |

| 1. | ELi EELARVERAAMISTIK | 109 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020 | 109 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID) | 110 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | AASTAEELARVE | 110 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | TULUD | 111 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE | 112 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS | 113 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | ELi 2018. AASTA EELARVE TÄITMINE – KOMMENTAAR | 114 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | TULUD | 114 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KULUD | 115 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 116 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA | 116 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | ELi EELARVEST KANTUD KULUD | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 117 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 118 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 120 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 121 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 122 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 123 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 129 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 136 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 142 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 148 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES | 153 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 153 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 154 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 155 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AMETITE EELARVETE TÄITMINE | 156 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | EELARVE TULUD | 156 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES | 157 |
| --- | --- | --- |

6.2.

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 2018 | 2017 |
| Eelarveaasta tulud | 1.1 | 159 318 | 139 691 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | 1.2 | (154 833 ) | (135 764 ) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | 1.3 | (1 675 ) | (1 796 ) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 1.4 | 106 | 40 |
| Sihtotstarbelise tulu muutused | 1.5 | (1 114 ) | (1 450 ) |
| Aastased vahetuskursi erinevused | 1.6 | (1) | (166) |
| Eelarve täitmise tulemus | | 1 802 | 555 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

2018

2017

Eelarveaasta tulud

1.1

159 318

139 691

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

1.2

(154 833 )

(135 764 )

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

1.3

(1 675 )

(1 796 )

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

1.4

106

40

Sihtotstarbelise tulu muutused

1.5

(1 114 )

(1 450 )

Aastased vahetuskursi erinevused

1.6

(1)

(166)

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

1 802

1 802

555

555

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende 2019. aastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu. See arvutatakse vastavalt nõukogu 26. mai 2014. aasta määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed) (35) artikli 1 lõike 1 kohaselt. Lisateavet leiate „Eelarve täitmise tulemuse arvutamise“ alt.

35

| 1.1 | Eelarveaasta tulud on esitatud tabeli 3.1 „Koondaruanne ELi eelarve tulude laekumise kohta“ veerus 8 „Tulud kokku“. |
| --- | --- |

1.1

Eelarveaasta tulud on esitatud tabeli 3.1 „Koondaruanne ELi eelarve tulude laekumise kohta“ veerus 8 „Tulud kokku“.

| 1.2 | Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed on esitatud tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 2 „Vastuvõetud eelarvest tehtud maksed“ ja 4 „Sihtotstarbelisest tulust tehtud maksed“. |
| --- | --- |

1.2

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed on esitatud tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 2 „Vastuvõetud eelarvest tehtud maksed“ ja 4 „Sihtotstarbelisest tulust tehtud maksed“.

| 1.3 | Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerg 7 „Automaatsed ülekandmised“ ja 8 „Otsuse alusel ülekandmised“ kokku. |
| --- | --- |

1.3

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerg 7 „Automaatsed ülekandmised“ ja 8 „Otsuse alusel ülekandmised“ kokku.

| 1.4 | Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine võtab arvesse maksete assigneeringute summat (automaatne ja otsuse alusel) eelmise aasta lõpus ja jooksva aasta „Ülekandmistest tehtud makseid“, nagu need on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 3. |
| --- | --- |

1.4

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine võtab arvesse maksete assigneeringute summat (automaatne ja otsuse alusel) eelmise aasta lõpus ja jooksva aasta „Ülekandmistest tehtud makseid“, nagu need on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 3.

| 1.5 | Sihtotstarbelise tulu koguassigneeringute arengus aasta lõpu seisuga on arvutatud sihtotstarbelise tulu assigneeringute eelmise aasta lõpu (pluss) ja jooksva aasta lõpu summa (nagu see on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 9 – miinus) erinevus, et saada sihtotstarbelise tulu netomuutus jooksval aastal. |
| --- | --- |

1.5

Sihtotstarbelise tulu koguassigneeringute arengus aasta lõpu seisuga on arvutatud sihtotstarbelise tulu assigneeringute eelmise aasta lõpu (pluss) ja jooksva aasta lõpu summa (nagu see on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 9 – miinus) erinevus, et saada sihtotstarbelise tulu netomuutus jooksval aastal.

| 1.6 | Valuutakursi erinevused hõlmavad nii realiseerunud kui ka realiseerumata valuutakursi erinevusi. |
| --- | --- |

1.6

Valuutakursi erinevused hõlmavad nii realiseerunud kui ka realiseerumata valuutakursi erinevusi.

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

Eelarve tulud

Eelarve tulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud |
| 1 | Omavahendid | 142 832 | 142 364 | 142 373 | 142 330 |
| | 11 – suhkrumaksupõhised | — | (93) | (85) | (85) |
| | 12 – tollimaksupõhised | 22 844 | 20 165 | 20 360 | 20 317 |
| | 13 – käibemaksupõhised | 17 250 | 17 149 | 17 133 | 17 133 |
| | 14 – kogurahvatulupõhised | 102 739 | 105 143 | 104 979 | 104 979 |
| | 15 – eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine | — | — | (19) | (19) |
| | 16 – Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine | — | — | 6 | 6 |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | — | 556 | 581 | 581 |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 547 | 1 547 | 1 552 | 1 542 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 45 | 45 | 583 | 563 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 110 | 110 | 13 346 | 12 777 |
| 7 | Viivisintressid ja trahvid | 115 | 115 | 14 592 | 1 473 |
| 8 | Laenutehingud | 6 | 6 | 39 | 39 |
| 9 | Mitmesugused tulud | 25 | 25 | 24 | 13 |
| | Kokku | 144 681 | 144 768 | 173 090 | 159 318 |

(miljonites eurodes)

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

1

Omavahendid

142 832

142 364

142 373

142 330

11 – suhkrumaksupõhised

11 – suhkrumaksupõhised

—

(93)

(93)

(85)

(85)

(85)

(85)

12 – tollimaksupõhised

12 – tollimaksupõhised

22 844

22 844

20 165

20 165

20 360

20 360

20 317

20 317

13 – käibemaksupõhised

13 – käibemaksupõhised

17 250

17 250

17 149

17 149

17 133

17 133

17 133

17 133

14 – kogurahvatulupõhised

14 – kogurahvatulupõhised

102 739

102 739

105 143

105 143

104 979

104 979

104 979

104 979

15 – eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

15 – eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

—

—

(19)

(19)

(19)

(19)

16 – Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine

16 – Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine

—

—

6

6

6

6

3

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

—

556

581

581

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 547

1 547

1 552

1 542

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

45

45

583

563

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

110

110

13 346

12 777

7

Viivisintressid ja trahvid

115

115

14 592

1 473

8

Laenutehingud

6

6

39

39

9

Mitmesugused tulud

25

25

24

13

Kokku

Kokku

144 681

144 681

144 768

144 768

173 090

173 090

159 318

159 318

Eelarvekulud: kulukohustused mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

Eelarvekulud: kulukohustused mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kasutada olevad
  assigneeringud
  kokku | Võetud kulukohustused |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 77 534 | 77 532 | 89 649 | 87 357 |
| | 1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 22 001 | 22 000 | 25 864 | 23 773 |
| | 1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 55 532 | 55 532 | 63 785 | 63 585 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59 285 | 59 239 | 62 419 | 60 560 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 43 235 | 43 233 | 45 284 | 44 364 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 493 | 3 492 | 4 015 | 3 855 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 9 569 | 10 379 | 11 448 | 11 062 |
| 5 | Haldus | 9 666 | 9 666 | 10 508 | 10 124 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 015 | 4 015 | 4 465 | 4 280 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 567 | 388 | 429 | 180 |
| | Kokku | 160 114 | 160 696 | 178 468 | 173 139 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kasutada olevad

assigneeringud

kokku

Võetud kulukohustused

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

77 534

77 532

89 649

87 357

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

22 001

22 001

22 000

22 000

25 864

25 864

23 773

23 773

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

55 532

55 532

55 532

55 532

63 785

63 785

63 585

63 585

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59 285

59 239

62 419

60 560

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 235

43 235

43 233

43 233

45 284

45 284

44 364

44 364

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 493

3 492

4 015

3 855

4

Globaalne Euroopa

9 569

10 379

11 448

11 062

5

Haldus

9 666

9 666

10 508

10 124

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 015

4 015

4 015

4 015

4 465

4 465

4 280

4 280

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9

Erivahendid

567

388

429

180

Kokku

Kokku

160 114

160 114

160 696

160 696

178 468

178 468

173 139

173 139

Eelarve kulud: maksed mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

Eelarve kulud: maksed mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kasutada olevad
  assigneeringud
  kokku | Tehtud maksed |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 66 624 | 66 733 | 80 917 | 75 876 |
| | 1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 20 097 | 20 155 | 25 073 | 21 408 |
| | 1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 46 527 | 46 578 | 55 844 | 54 468 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 56 084 | 56 241 | 59 648 | 58 046 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 43 189 | 43 180 | 45 436 | 44 310 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 2 981 | 3 013 | 3 305 | 3 108 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 8 906 | 8 813 | 10 788 | 9 519 |
| 5 | Haldus | 9 666 | 9 667 | 11 355 | 9 944 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 015 | 4 015 | 4 963 | 4 140 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 420 | 302 | 340 | 180 |
| | Kokku | 144 681 | 144 768 | 166 353 | 156 673 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kasutada olevad

assigneeringud

kokku

Tehtud maksed

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

66 624

66 733

80 917

75 876

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

20 097

20 097

20 155

20 155

25 073

25 073

21 408

21 408

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

46 527

46 527

46 578

46 578

55 844

55 844

54 468

54 468

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

56 084

56 241

59 648

58 046

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 189

43 189

43 180

43 180

45 436

45 436

44 310

44 310

3

Julgeolek ja kodakondsus

2 981

3 013

3 305

3 108

4

Globaalne Euroopa

8 906

8 813

10 788

9 519

5

Haldus

9 666

9 667

11 355

9 944

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 015

4 015

4 015

4 015

4 963

4 963

4 140

4 140

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9

Erivahendid

420

302

340

180

Kokku

Kokku

144 681

144 681

144 768

144 768

166 353

166 353

156 673

156 673

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

1.   ELi EELARVERAAMISTIK

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt finantsmäärusele ja selle kohaldamisreeglitele. Üldeelarve on vahend, millega igal aastal tagatakse ja kinnitatakse liidu tulud ja kulud ülemmäärade piires ja muude sätete kohaselt, mis on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistikuga ja kooskõlas seadusandlike aktidega, mis reguleerivad selle raamistiku mitmeaastaseid programme.

1.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kokku |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv |

(miljonites eurodes)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kokku

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1.a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus |
| --- | --- |

1.b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad |
| --- | --- |

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

44 241

44 241

44 264

44 264

308 734

308 734

| 3. | Julgeolek ja kodakondsus |
| --- | --- |

3.

Julgeolek ja kodakondsus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaalne Euroopa |
| --- | --- |

4.

Globaalne Euroopa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Kompensatsioonid |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioonid

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivreserv |
| --- | --- |

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erivahendid |
| --- | --- |

9.

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

—

—

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksete assigneeringud kokku

Maksete assigneeringud kokku

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

142 906

142 906

154 565

154 565

159 235

159 235

162 406

162 406

1 026 287

1 026 287

Eespool esitatud tabelis on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad kajastatud jooksevhindades. 2018 oli viies mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020 hõlmatud eelarveaasta. 2018. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 159 514 miljonit eurot, mis moodustab 1,02 % ELi kogurahvatulust. Vastav maksete assigneeringute ülemmäär on 154 565 miljonit eurot, st 0,98 % ELi kogurahvatulust, mis kehtib 2018. eelarveaasta jooksul.

Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks on kokku lepitud uued paindlikkussätted. Üks uutest sätetest on võimalus kanda maksete ülemmääradeni jääv kasutamata varu üle järgmistesse aastatesse – maksete koguvaru kaudu mitmeaastase finantsraamistiku järgmiseks aastaks tehnilise kohandamise raames. Seepärast kanti 2016. aasta (13 991 miljonit eurot jooksevhindades) ja 2017. aasta (16 414 miljonit eurot jooksevhindades) kasutamata summa üle aastatesse 2018–2020 ning vastavalt kohandati 2016.–2020. aasta ülemmäärasid – vt nimetatud mitmeaastane finantsraamistiku tehniline kohandamine 2018. aastaks ja tehniline kohandamine 2019. aastaks (COM(2018) 282, 23.5.2018).

23. mail 2018 võttis komisjon vastu teatise „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2019. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele“ (ESA 2010) (COM(2018) 282, 23.5.2018).

Selgitused mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide kohta on esitatud allpool:

Rubriik 1. Arukas ja kaasav majanduskasv

Rubriik 1. Arukas ja kaasav majanduskasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks:

| 1a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

1a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| 1b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi kestliku arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

1b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi kestliku arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2. Jätkusuutlik kasv: loodusvarad

Rubriik 2. Jätkusuutlik kasv: loodusvarad

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika ning keskkonnameetmeid, eeskätt programmi LIFE+.

Rubriik 3. Julgeolek ja kodakondsus

Rubriik 3. Julgeolek ja kodakondsus

Rubriik 3 peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud konkreetseid ülesandeid, nagu õigusküsimused ja siseasjad, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervise- ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega.

Rubriik 4. Globaalne Euroopa

Rubriik 4. Globaalne Euroopa

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas arengukoostööd, humanitaarabi, ühinemiseelseid rahastamisvahendeid ja naabruspoliitika rahastamisvahendid. EAF jääb jätkuvalt väljapoole ELi eelarvet ning ei ole mitmeaastase finantsraamistiku osa.

Rubriik 5. Haldus

Rubriik 5. Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Kõigi institutsioonide puhul, peale komisjoni, on kõik kulud halduskulud.

Rubriik 6. Kompensatsioonid

Rubriik 6. Kompensatsioonid

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid.

Rubriik 9. Erivahendid

Rubriik 9. Erivahendid

Paindlikkusmehhanismid võimaldavad ELil võtta kasutusele vajalikud vahendid reageerimiseks ettenägematutele sündmustele, nagu kriisid ja hädaolukorrad. Nende mehhanismide kohaldamisala, eraldised ja kasutamise üksikasjad on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruses ja institutsioonidevahelises kokkuleppes. Praeguse kulude kärpimise kontekstis tagavad need ka eelarvevahendite vastavuse muutuvatele prioriteetidele, nii et iga euro kulutatakse seal, kus seda enim vaja on. Enamik paindlikkusmehhanisme on seepärast väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku ning võimaldavad võtta rahalisi vahendeid kasutusele üle kulude ülemmäära.

1.2.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID)

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid jagunevad detailsemateks rubriikideks, mis vastavad peamistele rahastamisprogrammidele (nt Horisont 2020, Erasmus+ jne). Eelarve täitmise õiguslikud alused on võetud vastu sellel programmide tasandil. Programmid on tavapärane rakendamis- ja tulemusaruandluseks kasutatav struktuur. Tabelid programmide kaupa on esitatud eelarve täitmise aruannetes (vt tabelid 4.6–4.10 allpool).

4.6–4.10

1.3.   AASTAEELARVE

AASTAEELARVE

Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioonide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu oma seisukoha, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Euroopa Parlamendi president kuulutab ühise eelarveprojekti lõplikult vastuvõetuks, mis annab eelarvele õigusliku jõu. Eelarveaasta jooksul võetakse vastu paranduseelarved. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

Komisjoni eelarve jaguneb haldusassigneeringuteks ja tegevusassigneeringuteks. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringuid kasutatakse selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

| — | Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kantud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta peale, kui see on alusaktiga lubatud. |
| --- | --- |

—

Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kantud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta peale, kui see on alusaktiga lubatud.

| — | Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Aruandes on rahastamisviisid jagatud kahte peamisesse liiki:

| — | lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud ning |
| --- | --- |

—

lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud ning

| — | lisaassigneeringud, mis sisaldavad






  — | ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle jooksvasse aastasse) ning |
| --- | --- | --- |

—

lisaassigneeringud, mis sisaldavad

—

ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle jooksvasse aastasse) ning

| — | sihtotstarbelist tulu tagasimaksetest, kolmandate isikute/riikide osalust ELi programmides ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd, mis kantakse otse vastavatele eelarveridadele, moodustades rahastamise kolmanda samba. |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelist tulu tagasimaksetest, kolmandate isikute/riikide osalust ELi programmides ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd, mis kantakse otse vastavatele eelarveridadele, moodustades rahastamise kolmanda samba.

Kõik rahastamisviisid kokku moodustavad kasutatavad assigneeringud.

1.4.   TULUD

TULUD

1.4.1.   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Suur enamik tulust tuleb omavahenditest, mis koosneb järgmistest kategooriatest:

| 1) | Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 14 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

1)

Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 14 % omavahenditest saadavast tulust.

| 2) | Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

2)

Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust.

| 3) | Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 74 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

3)

Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 74 % omavahenditest saadavast tulust.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 26. mai 2014. aasta otsuses 2014/335/EL, Euratom, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2014. aasta otsus“). See otsus jõustus 1. oktoobril 2016 ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014.

Omavahendite kogusumma, mis eraldatakse liidule selleks, et katta iga-aastased maksete assigneeringud, ei või ületada 1,20 % kõikide liikmesriikide summaarsest kogurahvatulust.

1.4.2.   
  Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid koosnevad (kolmandatest riikidest pärinevalt impordilt võetavatest) tollimaksudest ja suhkrumaksudest (mida maksavad suhkrutootjad, et rahastada ühise suhkruturu korralduskulusid), mida liikmesriigid koguvad ettevõtjatelt ELi nimel. Neist 20 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühte kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest:

| — | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis. |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis.

| — | Samuti eelnimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti kanda sellesse raamatupidamisarvestusse. |
| --- | --- |

—

Samuti eelnimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti kanda sellesse raamatupidamisarvestusse.

Liikmesriik peab kandma traditsioonilised omavahendid kas riigikassas või liikmesriigi keskpangas selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega, siis sissenõudmise) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva.

1.4.3.   
  Käibemaks

Käibemaks

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Siiski on käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Ühtseks kohaldatavaks käibemaksu sissenõudmise määraks on kinnitatud 0,30 %, välja arvatud ajavahemikul 2014–2020, mil Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi sissenõudmise määraks on määratud 0,15 %.

1.4.4.   
  Kogurahvatulu

Kogurahvatulu

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust.

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid määratakse kindlaks asjaomaste arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ja ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil. Nende summade vahe, mis liikmesriigid tegelike arvestusbaaside alusel võlgnevad ja mis nad (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult maksavad, võib olla kas positiivne või negatiivne ning komisjon nõuab selle liikmesriikidelt sisse teise asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta juuni esimeseks tööpäevaks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja kogurahvatulu saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

1.4.5.   
  Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism (mille raames vähendatakse tema omavahendite makseid, suurendades samal ajal muude liikmesriikide makseid) kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel 1984. aasta juunis. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalmaade kasuks kohaldatakse Ühendkuningriigi korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud ühe neljandikuga nende tavapärasest osast).

1.4.6.   
  Brutomaksete vähendamine

Brutomaksete vähendamine

7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati, et Taani, Madalmaade ja Rootsi suhtes tuleks kohaldada nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist ajavahemikus 2014–2020, samal ajal kui Austria suhtes kohaldati brutomaksete vähendamist ainult ajavahemikus 2014–2016. Iga-aastased vähendused on järgmised: Taanil 130 miljonit eurot, Madalmaadel 695 miljonit eurot ja Rootsil 185 miljonit eurot.

1.5.   EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval aastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral arvestatakse tulude hulka ka eelneva eelarveaasta eelarve täitmise tulemus. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud kõik kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist aastal N-1 kuni 15. oktoobrini aastal N, tingimusel et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks aastal N+1. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: ELi eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusega seotud eelarve täitmise tulemust. Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 (millega kehtestatakse omavahendite süsteemi rakendusmeetmed) artikli 1 lõike 1 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ning |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ning

| — | eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgmine:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid, |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid,

| — | sihtotstarbelise tulu muutus ning |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelise tulu muutus ning

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või kahjum. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või kahjum.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osaluse ja nendele osutatud töödega seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab, miks eelnevast eelarveaastast üle kantud summad n aasta eelarve täitmise aruandes erinevad järgnevasse eelarveaastasse üle kantud summadest n–1 aasta eelarve täitmise aruandes. Ettemaksete tagasimaksmise järel taaskasutatavaks muudetud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Ülekantud maksete assigneeringud hõlmavad: automaatseid ülekandmisi ja ülekandmisi otsuse alusel. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näidatud need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel.

1.6.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| EELARVEAASTA TULEM | 13 918 | 8 082 |
| Tulud | | |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (6 220 ) | (4 408 ) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 9 331 | 10 739 |
| Viitlaekumised (neto) | (4 015 ) | (257) |
| Kulud | | |
| Viitvõlad (neto) | 4 511 | 3 725 |
| Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud | (6 086 ) | (3 574 ) |
| Eelrahastamise netomõju | (8 634 ) | (12 059 ) |
| Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud | (2 941 ) | (3 373 ) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 2 098 | 1 784 |
| Eraldiste muutused | 3 567 | 6 752 |
| Muud | (4 175 ) | (6 676 ) |
| Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem | 448 | (179) |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 1 802 | 555 |

(miljonites eurodes)

2018

2017

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

13 918

13 918

8 082

8 082

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(6 220 )

(6 220 )

(4 408 )

(4 408 )

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

9 331

9 331

10 739

10 739

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

(4 015 )

(4 015 )

(257)

(257)

Kulud

Kulud

Viitvõlad (neto)

Viitvõlad (neto)

4 511

4 511

3 725

3 725

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

(6 086 )

(6 086 )

(3 574 )

(3 574 )

Eelrahastamise netomõju

Eelrahastamise netomõju

(8 634 )

(8 634 )

(12 059 )

(12 059 )

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

(2 941 )

(2 941 )

(3 373 )

(3 373 )

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

2 098

2 098

1 784

1 784

Eraldiste muutused

Eraldiste muutused

3 567

3 567

6 752

6 752

Muud

Muud

(4 175 )

(4 175 )

(6 676 )

(6 676 )

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

448

448

(179)

(179)

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

1 802

1 802

555

555

Vastavalt finantsmäärusele arvutatakse eelarveaasta tulem tekkepõhise arvestuse põhimõtte alusel, eelarve täitmise tulemus põhineb aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda.

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad summadele, mis on sisse nõutud seoses eelarveaasta jooksul ja eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Viitlaekumiste summa koosneb peamiselt põllumajandusega seotud viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Viitvõlgade summa koosneb peamiselt järgmisse eelarveaastasse ülekantud viitvõlgadest, st ELi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud komisjonile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgade netomõju, st aruandeaasta viitvõlgasid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitvõlgade vähenemine. Eelnevatel aastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed arvatakse aruandeaasta kulude hulka ja need tuleb seepärast kaasata võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemisse.

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest ja 2) eelmaksete tasaarvestamisest aruandeaastal heakskiidetud rahastamiskõlblike kuludega. Neist viimane on käsitatav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algne eelmakse kajastatakse eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 artikli 1 lõikele 1) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevatest eelarveaastatest üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

Eraldiste muutused seonduvad raamatupidamise aastaaruandes eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad mitmesugused rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

2.   ELi 2018. AASTA EELARVE TÄITMINE – KOMMENTAAR

2.1.   TULUD

TULUD

Algses vastuvõetud ELi eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 30. novembril 2017, oli maksete assigneeringute summa 144 681 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma 142 832 miljonit eurot. Algses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse üldiselt eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrigeerimised tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

2018. eelarveaasta jooksul võeti vastu kuus paranduseelarvet. Neid arvestades moodustas 2018. aasta lõplik kinnitatud tulu 144 767,9 miljonit eurot, millest omavahenditest rahastati kokku 142 363,7 miljonit eurot. Peamine tegur, mis vähendas liikmesriikide osamaksusid 2018. aastal, oli eelmise eelarveaasta ülejääk (555,5 miljonit eurot), mida tasakaalustas veidi maksete assigneeringute netokasv (86,9 miljonit eurot).

Mis puutub omavahendite laekumist, siis traditsiooniliste omavahendite puhul oli see väga lähedane prognoositud summadele. Seda peamiselt seetõttu, et paranduseelarve projekti nr 6/2018 koostamise käigus muudeti eelarveprognoose (peamiselt 2018. aasta kevadprognoosi alusel).

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga üsna täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus tulenes erinevusest eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursi ja sel hetkel kehtinud vahetuskursi vahel, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Käibemaksu ja kogurahvatulu saldot käsitlevad eeskirjad on sätestatud omavahendite kättesaadavaks tegemise määruse (nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014) artiklis 10b. Menetlus ei hõlma eelarve parandust ja seepärast taotleb komisjon netosummade tasumist otse liikmesriikidelt. Tänu sellele tasaarvestussüsteemile oli mõju ELi eelarvele nullilähedane.

Rubriik „ELi lepingute ja programmidega seotud sisse- ja tagasimaksed“ on seotud peamiselt tuluga finantskorrektsioonidest (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, EAGF ja EAFRD), kolmandate riikide osalemisega teadusprogrammides, põllumajandusfondide raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses ning muude osamaksude ja tagasimaksetega ELi programmidesse/meetmetesse. Oluline osa sellest kogusummast koosneb sihtotstarbelisest tulust, mis toob tavaliselt kaasa täiendavate assigneeringute lisamise kulupoolele. 2018. aastal moodustasid need sissemaksed 12,8 miljardit eurot.

Trahvitulu on seotud peamiselt konkurentsi valdkonna trahvidega.

2.2.   KULUD

KULUD

2018. aasta eelarve eesmärk oli saavutada õige tasakaal käimasolevate programmide rakendamise ja uute probleemidega tegelemise vahel. Seepärast põhines see varasematel aastatel võetud kohustustel ja kasutas juba olemasolevat paindlikkust, et vastata väljakutsetele kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga (2014–2020). 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku muutmine suurendas ELi eelarve suutlikkust tegeleda probleemidega ja rahuldada tulevasi vajadusi.

Kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud iga-aastase arenguga kinnitati eelarveprojektis kavandatud kulukohustuste assigneeringute mahuks 160,7 miljardit eurot (1,4 % rohkem kui 2017. aasta eelarves) ja maksete assigneeringute mahuks 144,7 miljardit eurot (8 %), mis on vastavalt 1,02 % ja 0,92 % ELi kogurahvatulust. Mitmeaastase finantsraamistiku alguses täheldatud tavapäratu maksete kuhjumine lahenes 2016. aastal ning eeldati, et paljud programmid saavutavad täismahu, eelkõige eelarve rubriigis 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“.

2018. aastal komisjon mingeid märkimisväärseid muudatusi paranduseelarvete abil ei teinud. Ainsad kohandusettepanekud esitati paranduseelarves nr 6, milles kohandati maksete ja kulukohustuste assigneeringute taset, et ühildada see koondümberpaigutamisega seotud vajaduste prognoosiga.

Olemasolevate assigneeringute kasutamine 2018. aastal

Olemasolevate assigneeringute kasutamine 2018. aastal

2018. aastal kasutati igat liiki assigneeringuid (eelarve, ülekanded 2017. aastast ja sihtotstarbeline tulu) kulukohustuste puhul 97 % ja maksete puhul 94 % ulatuses. Eelarve assigneeringud kasutati 2018. aastal täielikult ära (kulukohustuste assigneeringud 99,9 % ja maksete assigneeringud 98,5 %). Kui võtta arvesse, et 2019. aastasse üle kantud summad on täielikult ära kasutatud, kasvab kasutamise määr kulukohustuste assigneeringute puhul 99,8 %-ni ja maksete assigneeringute puhul 99,7 %-ni.

Kõigis rubriikides saavutati täitmise kõrge tase. Mis puutub erivahenditesse, siis nende puhul ei ole täielik rakendamine eesmärk, sest need võetakse kasutusele üksnes kriiside või ettenägematute asjaolude korral.

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused (veel tasumata kohustused) moodustasid 2018. aasta lõpul 281,2 miljardit eurot. Täitmata kulukohustuste kasv oli prognoositust väiksem, ulatudes 13,5 miljardi euroni. Selle põhjusteks olid paranduseelarve nr 3 (Türgi pagulasrahastu suurendamine) täiendavate kulukohustuste assigneeringute ning igat liiki allikatest pärinevate kulukohustuste ja maksete assigneeringute (s.o vastuvõetud eelarve, ülekanded 2017. aastast ja sihtotstarbelise tulu) oodatust parema kasutamise kombineeritud mõju.

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2018. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande A osas („Eelarve tasandi ülevaade“) ja B osas, kus käsitletakse eraldi iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki.

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

Võrreldes 2017. aasta eelarve täitmise tulemusega 0,56 miljardit eurot, mis oli kõigi aegade madalaim, oli 2018. aasta eelarvetulemus suurem (1,8 miljardit eurot) ja tulenes peamiselt tulupoolest, kuhu laekusid 2018. aastal arvestatavad tulud liidu lepingute ja programmidega seotud sissemaksetest ja tagasimaksetest (12,8 miljardit eurot). Maksete assigneeringud kasutati peaaegu täielikult ära (94 %), kulutamata summad (5 %) lubati kanda üle 2019. aastasse ja kasutamata summa oli ebaoluline.

3.   ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE

3.1.   KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Rubriik | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised protsendina (%) eelarvest | Laekumata |
| Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Üle kantud | Kokku | Aruandeaasta
  nõuete
  alusel | Ülekantud
  nõuete
  alusel | Kokku |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 | 7 | 8 = 6 + 7 | 9 = 8 / 2 | 10 = 5 – 8 |
| 1 | Omavahendid | 142 832 | 142 364 | 142 334 | 39 | 142 373 | 142 329 | 0 | 142 330 | 100 % | 44 |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | — | 556 | 581 | — | 581 | 581 | — | 581 | 105 % | — |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 547 | 1 547 | 1 541 | 11 | 1 552 | 1 531 | 11 | 1 542 | 100 % | 10 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 45 | 45 | 559 | 24 | 583 | 545 | 18 | 563 | 1 250 % | 20 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud sisse- ja tagasimaksed | 110 | 110 | 13 021 | 324 | 13 346 | 12 619 | 157 | 12 777 | 11 615 % | 569 |
| 7 | Viivisintressid ja trahvid | 115 | 115 | 6 778 | 7 814 | 14 592 | 897 | 576 | 1 473 | 1 281 % | 13 119 |
| 8 | Laenutehingud | 6 | 6 | 24 | 15 | 39 | 24 | 15 | 39 | 631 % | — |
| 9 | Mitmesugused tulud | 25 | 25 | 17 | 6 | 24 | 12 | 1 | 13 | 53 % | 10 |
| | Kokku | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

(miljonites eurodes)

Rubriik

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised protsendina (%) eelarvest

Laekumata

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Üle kantud

Kokku

Aruandeaasta

nõuete

alusel

Ülekantud

nõuete

alusel

Kokku

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6

7

8 = 6 + 7

9 = 8 / 2

10 = 5 – 8

1

Omavahendid

142 832

142 364

142 334

39

142 373

142 329

0

142 330

100 %

44

3

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

—

556

581

—

581

581

—

581

105 %

—

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 547

1 547

1 541

11

1 552

1 531

11

1 542

100 %

10

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

45

45

559

24

583

545

18

563

1 250 %

20

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud sisse- ja tagasimaksed

110

110

13 021

324

13 346

12 619

157

12 777

11 615 %

569

7

Viivisintressid ja trahvid

115

115

6 778

7 814

14 592

897

576

1 473

1 281 %

13 119

8

Laenutehingud

6

6

24

15

39

24

15

39

631 %

—

9

Mitmesugused tulud

25

25

17

6

24

12

1

13

53 %

10

Kokku

Kokku

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

4.   ELi EELARVEST KANTUD KULUD

4.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku |
| Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 +4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 +10 + 11 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 22 001 | (2) | 22 000 | 4 | 3 861 | 25 864 | 20 097 | 57 | 20 155 | 108 | 4 811 | 25 073 |
| | 1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 55 532 | — | 55 532 | 119 | 8 133 | 63 785 | 46 527 | 51 | 46 578 | 13 | 9 253 | 55 844 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5 | Haldus | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Kokku | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 +4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 +10 + 11

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

77 534

(2)

77 532

123

11 994

89 649

66 624

108

66 733

120

14 064

80 917

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

22 001

22 001

(2)

(2)

22 000

22 000

4

4

3 861

3 861

25 864

25 864

20 097

20 097

57

57

20 155

20 155

108

108

4 811

4 811

25 073

25 073

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

55 532

55 532

—

55 532

55 532

119

119

8 133

8 133

63 785

63 785

46 527

46 527

51

51

46 578

46 578

13

13

9 253

9 253

55 844

55 844

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59 285

(46)

59 239

451

2 729

62 419

56 084

157

56 241

663

2 744

59 648

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 235

43 235

(1)

(1)

43 233

43 233

451

451

1 601

1 601

45 284

45 284

43 189

43 189

(9)

(9)

43 180

43 180

656

656

1 601

1 601

45 436

45 436

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 493

(1)

3 492

247

276

4 015

2 981

32

3 013

16

276

3 305

4

Globaalne Euroopa

9 569

810

10 379

64

1 005

11 448

8 906

(93)

8 813

315

1 659

10 788

5

Haldus

9 666

—

9 666

11

832

10 508

9 666

0

9 667

854

834

11 355

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 015

4 015

—

4 015

4 015

11

11

439

439

4 465

4 465

4 015

4 015

—

4 015

4 015

507

507

441

441

4 963

4 963

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

567

(179)

388

—

41

429

420

(118)

302

0

38

340

Kokku

Kokku

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.2.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Olemasolevad
  assigneeringud
  kokku | Võetud kulukohustused | 2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3+ 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 +11 + 12 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 25 864 | 21 988 | 4 | 1 780 | 23 773 | 92 % | 2 080 | 0 | 2 081 | 11 | 0 | 0 | 11 |
| | 1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 63 785 | 55 525 | 110 | 7 949 | 63 585 | 100 % | 184 | — | 184 | 7 | 9 | — | 16 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Haldus | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Kokku | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Olemasolevad

assigneeringud

kokku

Võetud kulukohustused

2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5 = 2 + 3+ 4

6 = 5 / 1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 +11 + 12

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

89 649

77 514

114

9 729

87 357

97 %

2 265

0

2 265

18

9

0

27

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

25 864

25 864

21 988

21 988

4

4

1 780

1 780

23 773

23 773

92 %

92 %

2 080

2 080

0

0

2 081

2 081

11

11

0

0

0

0

11

11

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

63 785

63 785

55 525

55 525

110

110

7 949

7 949

63 585

63 585

100 %

100 %

184

184

—

184

184

7

7

9

9

—

16

16

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

62 419

58 774

442

1 344

60 560

97 %

1 385

460

1 845

6

9

—

15

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

45 284

45 284

42 771

42 771

442

442

1 152

1 152

44 364

44 364

98 %

98 %

449

449

460

460

908

908

3

3

9

9

—

11

11

3

Julgeolek ja kodakondsus

4 015

3 491

247

118

3 855

96 %

158

—

158

2

—

0

2

4

Globaalne Euroopa

11 448

10 377

64

621

11 062

97 %

383

—

383

2

—

0

2

5

Haldus

10 508

9 545

7

572

10 124

96 %

259

1

260

119

5

0

124

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 465

4 465

3 939

3 939

7

7

334

334

4 280

4 280

96 %

96 %

105

105

0

0

105

105

76

76

5

5

0

0

81

81

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

429

180

—

—

180

42 %

41

64

104

144

—

—

144

Kokku

Kokku

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.3.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Olemasolevad
  Assigneeringud
  kokku | Tehtud maksed | 2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtotstarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastu-võetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 +3 + 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 +8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 +12 + 13 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 25 073 | 19 993 | 97 | 1 318 | 21 408 | 85 % | 117 | 3 | 3 492 | 3 612 | 41 | 11 | 1 | 53 |
| | 1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 55 844 | 46 547 | 10 | 7 912 | 54 468 | 98 % | 13 | — | 1 341 | 1 354 | 18 | 3 | — | 21 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5 | Haldus | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Kokku | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Olemasolevad

Assigneeringud

kokku

Tehtud maksed

2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtotstarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastu-võetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5 = 2 +3 + 4

6 = 5 / 1

7

8

9

10 = 7 +8 + 9

11

12

13

14 = 11 +12 + 13

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

80 917

66 540

107

9 230

75 876

94 %

130

3

4 833

4 966

59

14

1

74

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

25 073

25 073

19 993

19 993

97

97

1 318

1 318

21 408

21 408

85 %

85 %

117

117

3

3

3 492

3 492

3 612

3 612

41

41

11

11

1

1

53

53

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

55 844

55 844

46 547

46 547

10

10

7 912

7 912

54 468

54 468

98 %

98 %

13

13

—

1 341

1 341

1 354

1 354

18

18

3

3

—

21

21

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59 648

55 576

643

1 827

58 046

97 %

193

460

918

1 570

13

20

—

33

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

45 436

45 436

42 533

42 533

636

636

1 142

1 142

44 310

44 310

98 %

98 %

186

186

460

460

459

459

1 104

1 104

2

2

20

20

—

22

22

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 305

2 980

11

117

3 108

94 %

9

—

159

167

25

5

0

29

4

Globaalne Euroopa

10 788

8 711

310

498

9 519

88 %

65

—

1 161

1 226

37

5

0

42

5

Haldus

11 355

8 731

768

445

9 944

88 %

818

2

389

1 209

120

82

1

203

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 963

4 963

3 435

3 435

446

446

259

259

4 140

4 140

83 %

83 %

508

508

0

0

182

182

690

690

76

76

58

58

—

133

133

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

340

157

0

22

180

53 %

0

—

16

16

144

0

—

144

Kokku

Kokku

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.4.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastamised/
  ümberhindlused/
  tühistamised | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 1 + 2 + 3 | 5 | 6 | 7 | 8 = 5 + 6 + 7 | 9 = 4 + 8 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 35 576 | (932) | (13 691 ) | 20 953 | 23 773 | (7 717 ) | (4) | 16 052 | 37 006 |
| | 1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 161 260 | (392) | (53 948 ) | 106 920 | 63 585 | (520) | (0) | 63 064 | 169 985 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5 | Haldus | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Kokku | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastamised/

ümberhindlused/

tühistamised

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

1

2

3

4 = 1 + 2 + 3

5

6

7

8 = 5 + 6 + 7

9 = 4 + 8

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

196 837

(1 323 )

(67 640 )

127 874

87 357

(8 237 )

(4)

79 117

206 991

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

35 576

35 576

(932)

(932)

(13 691 )

(13 691 )

20 953

20 953

23 773

23 773

(7 717 )

(7 717 )

(4)

(4)

16 052

16 052

37 006

37 006

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

161 260

161 260

(392)

(392)

(53 948 )

(53 948 )

106 920

106 920

63 585

63 585

(520)

(520)

(0)

(0)

63 064

63 064

169 985

169 985

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

37 883

(360)

(13 466 )

24 058

60 560

(44 580 )

(0)

15 980

40 037

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

309

309

(14)

(14)

(228)

(228)

67

67

44 364

44 364

(44 082 )

(44 082 )

—

282

282

349

349

3

Julgeolek ja kodakondsus

5 194

(107)

(1 781 )

3 306

3 855

(1 327 )

—

2 528

5 834

4

Globaalne Euroopa

26 478

(667)

(6 746 )

19 064

11 062

(2 773 )

(1)

8 288

27 352

5

Haldus

867

(87)

(775)

6

10 124

(9 169 )

(0)

955

961

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

507

507

(61)

(61)

(444)

(444)

2

2

4 280

4 280

(3 695 )

(3 695 )

0

0

584

584

587

587

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

0

(0)

(0)

—

180

(180)

—

0

0

Kokku

Kokku

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.5.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | < 2012 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Kokku |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 554 | 289 | 1 645 | 2 067 | 2 880 | 4 994 | 8 521 | 16 055 | 37 006 |
| | 1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 801 | 455 | 4 222 | 1 739 | 10 923 | 32 240 | 56 528 | 63 076 | 169 985 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5 | Haldus | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| 9 | Erivahendid | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Kokku | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

< 2012

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Kokku

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

1 355

744

5 867

3 807

13 803

37 234

65 049

79 131

206 991

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

554

554

289

289

1 645

1 645

2 067

2 067

2 880

2 880

4 994

4 994

8 521

8 521

16 055

16 055

37 006

37 006

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b. Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

801

801

455

455

4 222

4 222

1 739

1 739

10 923

10 923

32 240

32 240

56 528

56 528

63 076

63 076

169 985

169 985

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

186

56

461

311

2 138

8 301

12 411

16 173

40 037

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

—

—

—

0

0

3

3

9

9

55

55

282

282

349

349

3

Julgeolek ja kodakondsus

50

67

56

45

118

901

2 069

2 528

5 834

4

Globaalne Euroopa

1 065

671

1 526

1 753

2 920

4 697

6 385

8 335

27 352

5

Haldus

—

—

0

0

—

0

3

957

961

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

587

587

587

587

9

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Kokku

Kokku

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

4.6.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud | |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku |
| Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 +4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 +10 + 11 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 2 038 | — | 2 038 | — | 89 | 2 127 | 1 828 | 151 | 1 979 | — | 89 | 2 068 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 808 | — | 808 | — | 169 | 977 | 718 | 192 | 910 | 2 | 259 | 1 171 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 376 | — | 376 | — | 50 | 426 | 501 | 148 | 649 | 1 | 50 | 699 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 630 | — | 630 | — | 15 | 645 | 608 | (47) | 561 | 2 | 15 | 577 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 43 | — | 43 | — | — | 43 | 33 | — | 33 | — | — | 33 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 141 | — | 141 | — | — | 141 | 152 | 44 | 196 | — | — | 196 |
| | Horisont 2020 | 11 212 | 5 | 11 217 | — | 2 190 | 13 407 | 10 901 | (332) | 10 570 | 67 | 3 116 | 13 753 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 356 | (3) | 353 | — | 123 | 475 | 315 | (24) | 291 | 20 | 151 | 462 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 354 | 0 | 354 | — | 49 | 403 | 253 | 2 | 255 | 2 | 97 | 355 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 2 315 | — | 2 315 | — | 427 | 2 741 | 2 146 | 103 | 2 249 | 7 | 441 | 2 697 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 132 | — | 132 | — | 11 | 143 | 118 | (1) | 117 | 2 | 10 | 129 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 135 | 4 | 139 | — | 7 | 146 | 125 | (1) | 124 | 0 | 7 | 132 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 680 | — | 680 | — | 6 | 686 | 218 | 43 | 261 | 1 | 6 | 267 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 1 898 | 0 | 1 898 | — | 165 | 2 063 | 1 163 | (103) | 1 060 | 2 | 90 | 1 151 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 170 | (1) | 170 | 4 | 5 | 178 | 142 | (53) | 89 | 0 | 4 | 94 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | — | — | — | — | 53 | 53 | 210 | (52) | 158 | — | 48 | 205 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 316 | (5) | 311 | — | 25 | 336 | 318 | (11) | 307 | — | 25 | 332 |
| | Muud meetmed ja programmid | 176 | (2) | 174 | — | 473 | 647 | 153 | 19 | 172 | 1 | 400 | 573 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 92 | (0) | 91 | — | 1 | 93 | 78 | (25) | 52 | — | 1 | 53 |
| | Komisjon eripädevused | 129 | (0) | 129 | — | 4 | 133 | 117 | 5 | 122 | — | 4 | 125 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 27 012 | (53) | 26 960 | 96 | 4 223 | 31 279 | 23 388 | 749 | 24 137 | — | 4 722 | 28 858 |
| | Üleminekupiirkonnad | 5 739 | (10) | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 4 040 | (605) | 3 435 | — | 939 | 4 374 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 8 427 | 41 | 8 468 | — | 1 370 | 9 837 | 7 394 | (21) | 7 373 | — | 1 907 | 9 280 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 226 | — | 226 | — | 32 | 258 | 169 | 88 | 257 | — | 32 | 289 |
| | Ühtekuuluvusfond | 9 394 | — | 9 394 | — | 1 325 | 10 719 | 8 456 | (272) | 8 184 | — | 1 264 | 9 448 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 1 934 | — | 1 934 | 23 | 248 | 2 205 | 1 235 | (160) | 1 074 | — | 148 | 1 222 |
| | Tehniline abi | 230 | 22 | 252 | — | 2 | 253 | 200 | 2 | 202 | 12 | 2 | 215 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 557 | — | 557 | — | 0 | 557 | 401 | (40) | 361 | 0 | 6 | 368 |
| | Noorte tööhõive algatus | 350 | — | 350 | — | 84 | 434 | 600 | 220 | 820 | — | 206 | 1 026 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 1 655 | — | 1 655 | — | — | 1 655 | 626 | 100 | 725 | — | 28 | 754 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 8 | — | 8 | — | 0 | 8 | 18 | (10) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 14 381 | (1) | 14 380 | — | 972 | 15 352 | 11 852 | 213 | 12 066 | 2 | 862 | 12 929 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 933 | — | 933 | — | 140 | 1 073 | 515 | (7) | 507 | 1 | 268 | 776 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 141 | (47) | 95 | — | — | 95 | 132 | (34) | 97 | — | — | 97 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 523 | — | 523 | — | 9 | 532 | 316 | 1 | 317 | 4 | 6 | 327 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | 6 | — | 6 | — | — | 6 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 16 | — | 16 | — | 0 | 16 | 18 | (9) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 719 | 29 | 748 | 207 | 38 | 993 | 594 | 112 | 706 | 2 | 38 | 746 |
| | Tarbijaküsimused | 28 | — | 28 | — | 1 | 29 | 23 | 6 | 29 | 1 | 1 | 31 |
| | Loov Euroopa | 230 | — | 230 | — | 13 | 244 | 181 | 16 | 197 | 2 | 16 | 214 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 200 | (1) | 199 | — | 0 | 199 | 221 | 12 | 233 | 0 | 0 | 233 |
| | Sisejulgeolekufond | 720 | 10 | 730 | 40 | 132 | 901 | 481 | (48) | 433 | 2 | 129 | 565 |
| | IT-süsteemid | 26 | (17) | 10 | — | 3 | 13 | 13 | (3) | 10 | — | 3 | 13 |
| | Õigusküsimused | 47 | — | 47 | — | 1 | 49 | 36 | 12 | 48 | 1 | 1 | 50 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 63 | — | 63 | — | 2 | 65 | 47 | 27 | 73 | 0 | 2 | 75 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 33 | — | 33 | — | 2 | 35 | 34 | — | 34 | 5 | 2 | 41 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 28 | — | 28 | — | 1 | 28 | 29 | — | 29 | 0 | 1 | 29 |
| | Toit ja sööt | 280 | (1) | 279 | — | 5 | 284 | 248 | (4) | 244 | 1 | 6 | 252 |
| | Tervis | 66 | — | 66 | — | 2 | 69 | 56 | 4 | 60 | 1 | 2 | 63 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 940 | (20) | 920 | — | 76 | 996 | 908 | (98) | 810 | — | 76 | 886 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 13 | (1) | 11 | — | 0 | 11 | 18 | (5) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Konkreetsed meetmed | 99 | — | 99 | — | 1 | 99 | 92 | 2 | 93 | 1 | 0 | 94 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 1 649 | 393 | 2 041 | 1 | 106 | 2 149 | 1 452 | (186) | 1 266 | 6 | 475 | 1 747 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 42 | (32) | 11 | — | — | 11 | 42 | (32) | 10 | — | — | 10 |
| | Välistegevuse tagatisfond | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 16 | (10) | 6 | — | 1 | 7 | 15 | (5) | 11 | 2 | 1 | 13 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 20 | (0) | 20 | — | — | 20 | 17 | (1) | 16 | 0 | — | 16 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 25 | — | 25 | — | 401 | 426 | 25 | — | 25 | 275 | 401 | 701 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 367 | 112 | 2 478 | — | 40 | 2 518 | 2 278 | (167) | 2 111 | 5 | 51 | 2 167 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 2 976 | 5 | 2 981 | — | 74 | 3 055 | 2 735 | (78) | 2 657 | 14 | 110 | 2 781 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 140 | 5 | 145 | — | 6 | 151 | 101 | 27 | 128 | 0 | 7 | 135 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 193 | (5) | 188 | — | 1 | 190 | 169 | 22 | 191 | 3 | 1 | 195 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 370 | (1) | 370 | — | 9 | 378 | 325 | 2 | 327 | 3 | 12 | 342 |
| | Humanitaarabi | 1 085 | 332 | 1 417 | 62 | 58 | 1 537 | 1 095 | 348 | 1 443 | 5 | 275 | 1 723 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 328 | 20 | 348 | — | 39 | 387 | 292 | (0) | 292 | 0 | 52 | 345 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 45 | (7) | 39 | 1 | 1 | 40 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 |
| | Muud meetmed ja programmid | 83 | (3) | 80 | — | 158 | 238 | 75 | (5) | 70 | 0 | 162 | 232 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 9 | (6) | 3 | 1 | 1 | 4 | 14 | (5) | 9 | — | 1 | 10 |
| | Konkreetsed meetmed | 74 | 1 | 75 | — | 0 | 76 | 68 | (6) | 61 | — | 0 | 62 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5 | Pensionid | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 |
| | Euroopa koolid | 192 | (9) | 183 | — | 15 | 199 | 192 | (9) | 183 | 0 | 15 | 199 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 4 | (1) | 4 | 1 | 0 | 4 |
| | Komisjoni halduskulud | 3 562 | 9 | 3 571 | — | 376 | 3 947 | 3 562 | 10 | 3 572 | 346 | 377 | 4 294 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 345 | (310) | 34 | — | — | 34 | 345 | (225) | 120 | — | — | 120 |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 172 | — | 172 | — | 41 | 213 | 25 | (19) | 6 | 0 | 38 | 44 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 50 | 132 | 182 | — | — | 182 | 50 | 127 | 177 | — | — | 177 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Kokku | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

(miljonites eurodes)

Programm

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 +4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 +10 + 11

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

2 038

—

2 038

—

89

2 127

1 828

151

1 979

—

89

2 068

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

808

—

808

—

169

977

718

192

910

2

259

1 171

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

376

—

376

—

50

426

501

148

649

1

50

699

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

630

—

630

—

15

645

608

(47)

561

2

15

577

Euroopa solidaarsuskorpus

43

—

43

—

—

43

33

—

33

—

—

33

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

141

—

141

—

—

141

152

44

196

—

—

196

Horisont 2020

11 212

5

11 217

—

2 190

13 407

10 901

(332)

10 570

67

3 116

13 753

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

356

(3)

353

—

123

475

315

(24)

291

20

151

462

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

354

0

354

—

49

403

253

2

255

2

97

355

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

2 315

—

2 315

—

427

2 741

2 146

103

2 249

7

441

2 697

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

132

—

132

—

11

143

118

(1)

117

2

10

129

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

135

4

139

—

7

146

125

(1)

124

0

7

132

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

680

—

680

—

6

686

218

43

261

1

6

267

Euroopa ühendamise rahastu, transport

1 898

0

1 898

—

165

2 063

1 163

(103)

1 060

2

90

1 151

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

170

(1)

170

4

5

178

142

(53)

89

0

4

94

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

—

—

—

—

53

53

210

(52)

158

—

48

205

Detsentraliseeritud asutused

316

(5)

311

—

25

336

318

(11)

307

—

25

332

Muud meetmed ja programmid

176

(2)

174

—

473

647

153

19

172

1

400

573

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

92

(0)

91

—

1

93

78

(25)

52

—

1

53

Komisjon eripädevused

129

(0)

129

—

4

133

117

5

122

—

4

125

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

27 012

(53)

26 960

96

4 223

31 279

23 388

749

24 137

—

4 722

28 858

Üleminekupiirkonnad

5 739

(10)

5 729

—

850

6 579

4 040

(605)

3 435

—

939

4 374

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

8 427

41

8 468

—

1 370

9 837

7 394

(21)

7 373

—

1 907

9 280

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

226

—

226

—

32

258

169

88

257

—

32

289

Ühtekuuluvusfond

9 394

—

9 394

—

1 325

10 719

8 456

(272)

8 184

—

1 264

9 448

Euroopa territoriaalne koostöö

1 934

—

1 934

23

248

2 205

1 235

(160)

1 074

—

148

1 222

Tehniline abi

230

22

252

—

2

253

200

2

202

12

2

215

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

557

—

557

—

0

557

401

(40)

361

0

6

368

Noorte tööhõive algatus

350

—

350

—

84

434

600

220

820

—

206

1 026

Euroopa ühendamise rahastu

1 655

—

1 655

—

—

1 655

626

100

725

—

28

754

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

8

—

8

—

0

8

18

(10)

9

—

0

9

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

77 534

77 534

(2)

(2)

77 532

77 532

123

123

11 994

11 994

89 649

89 649

66 624

66 624

108

108

66 733

66 733

120

120

14 064

14 064

80 917

80 917

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

43 235

(1)

43 233

451

1 601

45 284

43 189

(9)

43 180

656

1 601

45 436

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

14 381

(1)

14 380

—

972

15 352

11 852

213

12 066

2

862

12 929

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

933

—

933

—

140

1 073

515

(7)

507

1

268

776

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

141

(47)

95

—

—

95

132

(34)

97

—

—

97

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

523

—

523

—

9

532

316

1

317

4

6

327

Detsentraliseeritud asutused

57

3

60

—

8

68

57

3

60

—

8

68

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

6

—

6

—

—

6

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

16

—

16

—

0

16

18

(9)

8

—

0

8

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

59 285

59 285

(46)

(46)

59 239

59 239

451

451

2 729

2 729

62 419

62 419

56 084

56 084

157

157

56 241

56 241

663

663

2 744

2 744

59 648

59 648

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

719

29

748

207

38

993

594

112

706

2

38

746

Tarbijaküsimused

28

—

28

—

1

29

23

6

29

1

1

31

Loov Euroopa

230

—

230

—

13

244

181

16

197

2

16

214

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

200

(1)

199

—

0

199

221

12

233

0

0

233

Sisejulgeolekufond

720

10

730

40

132

901

481

(48)

433

2

129

565

IT-süsteemid

26

(17)

10

—

3

13

13

(3)

10

—

3

13

Õigusküsimused

47

—

47

—

1

49

36

12

48

1

1

50

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

63

—

63

—

2

65

47

27

73

0

2

75

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

33

—

33

—

2

35

34

—

34

5

2

41

Programm „Kodanike Euroopa“

28

—

28

—

1

28

29

—

29

0

1

29

Toit ja sööt

280

(1)

279

—

5

284

248

(4)

244

1

6

252

Tervis

66

—

66

—

2

69

56

4

60

1

2

63

Detsentraliseeritud asutused

940

(20)

920

—

76

996

908

(98)

810

—

76

886

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

13

(1)

11

—

0

11

18

(5)

13

—

0

13

Konkreetsed meetmed

99

—

99

—

1

99

92

2

93

1

0

94

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

3 493

3 493

(1)

(1)

3 492

3 492

247

247

276

276

4 015

4 015

2 981

2 981

32

32

3 013

3 013

16

16

276

276

3 305

3 305

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

1 649

393

2 041

1

106

2 149

1 452

(186)

1 266

6

475

1 747

Makromajanduslik finantsabi

42

(32)

11

—

—

11

42

(32)

10

—

—

10

Välistegevuse tagatisfond

138

—

138

—

110

248

138

—

138

—

110

248

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

16

(10)

6

—

1

7

15

(5)

11

2

1

13

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

20

(0)

20

—

—

20

17

(1)

16

0

—

16

Euroopa Kestliku Arengu Fond

25

—

25

—

401

426

25

—

25

275

401

701

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 367

112

2 478

—

40

2 518

2 278

(167)

2 111

5

51

2 167

Arengukoostöö rahastamisvahend

2 976

5

2 981

—

74

3 055

2 735

(78)

2 657

14

110

2 781

Partnerluse rahastamisvahend

140

5

145

—

6

151

101

27

128

0

7

135

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

193

(5)

188

—

1

190

169

22

191

3

1

195

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

370

(1)

370

—

9

378

325

2

327

3

12

342

Humanitaarabi

1 085

332

1 417

62

58

1 537

1 095

348

1 443

5

275

1 723

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

328

20

348

—

39

387

292

(0)

292

0

52

345

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

33

—

33

—

0

33

45

(7)

39

1

1

40

Detsentraliseeritud asutused

20

—

20

—

0

20

20

—

20

—

0

20

Muud meetmed ja programmid

83

(3)

80

—

158

238

75

(5)

70

0

162

232

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

9

(6)

3

1

1

4

14

(5)

9

—

1

10

Konkreetsed meetmed

74

1

75

—

0

76

68

(6)

61

—

0

62

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

9 569

9 569

810

810

10 379

10 379

64

64

1 005

1 005

11 448

11 448

8 906

8 906

(93)

(93)

8 813

8 813

315

315

1 659

1 659

10 788

10 788

5

Pensionid

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

Euroopa koolid

192

(9)

183

—

15

199

192

(9)

183

0

15

199

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

—

4

—

0

4

4

(1)

4

1

0

4

Komisjoni halduskulud

3 562

9

3 571

—

376

3 947

3 562

10

3 572

346

377

4 294

Muude institutsioonide halduskulud

4 015

—

4 015

11

439

4 465

4 015

—

4 015

507

441

4 963

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

9 666

9 666

—

9 666

9 666

11

11

832

832

10 508

10 508

9 666

9 666

0

0

9 667

9 667

854

854

834

834

11 355

11 355

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

345

(310)

34

—

—

34

345

(225)

120

—

—

120

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

172

—

172

—

41

213

25

(19)

6

0

38

44

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

50

132

182

—

—

182

50

127

177

—

—

177

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

567

567

(179)

(179)

388

388

—

41

41

429

429

420

420

(118)

(118)

302

302

0

0

38

38

340

340

Kokku

Kokku

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.7.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Olemasolevad
  assigneeringud
  kokku | Võetud kulukohustused | 2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3+ 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 +11 + 12 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 2 127 | 2 038 | — | 59 | 2 097 | 99 % | 30 | — | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 977 | 808 | — | 84 | 892 | 91 % | 85 | — | 85 | 0 | — | — | 0 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 426 | 376 | — | 18 | 394 | 92 % | 32 | — | 32 | — | — | — | — |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 645 | 630 | — | 15 | 645 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 43 | 43 | — | — | 43 | 99 % | — | 0 | 0 | (0) | — | — | (0) |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 141 | 141 | — | — | 141 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Horisont 2020 | 13 407 | 11 214 | — | 1 040 | 12 254 | 91 % | 1 149 | — | 1 149 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 475 | 353 | — | 45 | 397 | 84 % | 78 | — | 78 | 0 | — | — | 0 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 403 | 354 | — | 37 | 391 | 97 % | 12 | — | 12 | 0 | — | — | 0 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 2 741 | 2 315 | — | 258 | 2 573 | 94 % | 168 | — | 168 | — | — | — | — |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 143 | 129 | — | 5 | 134 | 94 % | 6 | — | 6 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 146 | 138 | — | 1 | 139 | 95 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 686 | 680 | — | 0 | 680 | 99 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 2 063 | 1 898 | — | 89 | 1 986 | 96 % | 76 | — | 76 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 178 | 170 | 4 | 5 | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 53 | — | — | — | — | — | 53 | — | 53 | — | — | — | — |
| | Detsentraliseeritud asutused | 336 | 311 | — | 15 | 326 | 97 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 647 | 174 | — | 107 | 281 | 43 % | 366 | — | 366 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 93 | 91 | — | 1 | 92 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Komisjon eripädevused | 133 | 125 | — | 3 | 128 | 96 % | 1 | — | 1 | 3 | — | — | 3 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 31 279 | 26 960 | 87 | 4 103 | 31 150 | 100 % | 120 | — | 120 | — | 9 | — | 9 |
| | Üleminekupiirkonnad | 6 579 | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 9 837 | 8 467 | — | 1 345 | 9 811 | 100 % | 25 | — | 25 | 1 | — | — | 1 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 258 | 226 | — | 32 | 258 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ühtekuuluvusfond | 10 719 | 9 394 | — | 1 299 | 10 693 | 100 % | 26 | — | 26 | — | — | — | — |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 2 205 | 1 934 | 23 | 236 | 2 193 | 99 % | 12 | — | 12 | — | — | — | — |
| | Tehniline abi | 253 | 246 | — | 1 | 247 | 97 % | 1 | — | 1 | 6 | — | — | 6 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 557 | 557 | — | — | 557 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Noorte tööhõive algatus | 434 | 350 | — | 84 | 434 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 1 655 | 1 655 | — | — | 1 655 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 8 | 8 | — | 0 | 8 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 15 352 | 14 380 | — | 47 | 14 427 | 94 % | 925 | — | 925 | 1 | — | — | 1 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 1 073 | 931 | — | 139 | 1 070 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 95 | 94 | — | — | 94 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 532 | 522 | — | 0 | 522 | 98 % | 9 | — | 9 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 16 | 16 | — | — | 16 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 993 | 747 | 207 | 33 | 986 | 99 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | Tarbijaküsimused | 29 | 28 | — | 1 | 29 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Loov Euroopa | 244 | 230 | — | 9 | 239 | 98 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 199 | 199 | — | — | 199 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Sisejulgeolekufond | 901 | 729 | 40 | 30 | 799 | 89 % | 102 | — | 102 | 1 | — | — | 1 |
| | IT-süsteemid | 13 | 10 | — | 2 | 12 | 93 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Õigusküsimused | 49 | 47 | — | 1 | 48 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 65 | 63 | — | 1 | 64 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 35 | 33 | — | 1 | 35 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 28 | 28 | — | 0 | 28 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Toit ja sööt | 284 | 279 | — | 2 | 281 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Tervis | 69 | 66 | — | 2 | 68 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 996 | 920 | — | 36 | 956 | 96 % | 39 | — | 39 | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 11 | 11 | — | — | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | 99 | 99 | — | 1 | 99 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 2 149 | 2 041 | 1 | 55 | 2 097 | 98 % | 52 | — | 52 | 1 | — | — | 1 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 11 | 10 | — | — | 10 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Välistegevuse tagatisfond | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | 110 | — | 110 | — | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 7 | 6 | — | 1 | 7 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 20 | 20 | — | — | 20 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 426 | 25 | — | 300 | 325 | 76 % | 101 | — | 101 | — | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 518 | 2 478 | — | 23 | 2 501 | 99 % | 17 | — | 17 | 0 | — | — | 0 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 3 055 | 2 981 | — | 34 | 3 015 | 99 % | 40 | — | 40 | 0 | — | — | 0 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 151 | 145 | — | 1 | 146 | 96 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 190 | 188 | — | 1 | 189 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 378 | 369 | — | 3 | 373 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitaarabi | 1 537 | 1 417 | 62 | 54 | 1 533 | 100 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 387 | 348 | — | 23 | 371 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 33 | 33 | — | — | 33 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Muud meetmed ja programmid | 238 | 80 | — | 128 | 208 | 87 % | 31 | — | 31 | 0 | — | — | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | 3 | 1 | — | 3 | 85 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Konkreetsed meetmed | 76 | 75 | — | 0 | 76 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pensionid | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | 0 | — | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Euroopa koolid | 199 | 178 | — | 13 | 190 | 96 % | 3 | — | 3 | 6 | — | — | 6 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | 3 | — | 0 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komisjoni halduskulud | 3 947 | 3 548 | — | 224 | 3 772 | 96 % | 151 | 1 | 152 | 22 | — | 0 | 22 |
| | Institutsioonide halduskulud | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 34 | — | — | — | — | — | — | 34 | 34 | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 213 | 28 | — | — | 28 | 13 % | 41 | — | 41 | 144 | — | — | 144 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 182 | 152 | — | — | 152 | 84 % | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Kokku | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

(miljonites eurodes)

Programm

Olemasolevad

assigneeringud

kokku

Võetud kulukohustused

2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5 = 2 + 3+ 4

6 = 5 / 1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 +11 + 12

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

2 127

2 038

—

59

2 097

99 %

30

—

30

0

—

—

0

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

977

808

—

84

892

91 %

85

—

85

0

—

—

0

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

426

376

—

18

394

92 %

32

—

32

—

—

—

—

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

645

630

—

15

645

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Euroopa solidaarsuskorpus

43

43

—

—

43

99 %

—

0

0

(0)

—

—

(0)

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

141

141

—

—

141

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Horisont 2020

13 407

11 214

—

1 040

12 254

91 %

1 149

—

1 149

3

—

0

3

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

475

353

—

45

397

84 %

78

—

78

0

—

—

0

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

403

354

—

37

391

97 %

12

—

12

0

—

—

0

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

2 741

2 315

—

258

2 573

94 %

168

—

168

—

—

—

—

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

143

129

—

5

134

94 %

6

—

6

2

—

0

2

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

146

138

—

1

139

95 %

6

—

6

1

—

—

1

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

686

680

—

0

680

99 %

6

—

6

0

—

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, transport

2 063

1 898

—

89

1 986

96 %

76

—

76

0

—

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

178

170

4

5

178

100 %

0

—

0

0

0

—

0

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

53

—

—

—

—

—

53

—

53

—

—

—

—

Detsentraliseeritud asutused

336

311

—

15

326

97 %

10

—

10

0

—

—

0

Muud meetmed ja programmid

647

174

—

107

281

43 %

366

—

366

1

—

0

1

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

93

91

—

1

92

99 %

0

—

0

1

—

—

1

Komisjon eripädevused

133

125

—

3

128

96 %

1

—

1

3

—

—

3

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

31 279

26 960

87

4 103

31 150

100 %

120

—

120

—

9

—

9

Üleminekupiirkonnad

6 579

5 729

—

850

6 579

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

9 837

8 467

—

1 345

9 811

100 %

25

—

25

1

—

—

1

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

258

226

—

32

258

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Ühtekuuluvusfond

10 719

9 394

—

1 299

10 693

100 %

26

—

26

—

—

—

—

Euroopa territoriaalne koostöö

2 205

1 934

23

236

2 193

99 %

12

—

12

—

—

—

—

Tehniline abi

253

246

—

1

247

97 %

1

—

1

6

—

—

6

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

557

557

—

—

557

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Noorte tööhõive algatus

434

350

—

84

434

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa ühendamise rahastu

1 655

1 655

—

—

1 655

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

8

8

—

0

8

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

89 649

89 649

77 514

77 514

114

114

9 729

9 729

87 357

87 357

97 %

97 %

2 265

2 265

0

0

2 265

2 265

18

18

9

9

0

0

27

27

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

45 284

42 771

442

1 152

44 364

98 %

449

460

908

3

9

—

11

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

15 352

14 380

—

47

14 427

94 %

925

—

925

1

—

—

1

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

1 073

931

—

139

1 070

100 %

1

—

1

2

—

—

2

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

95

94

—

—

94

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

532

522

—

0

522

98 %

9

—

9

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

68

60

—

6

66

97 %

2

—

2

—

—

—

—

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

16

16

—

—

16

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

62 419

62 419

58 774

58 774

442

442

1 344

1 344

60 560

60 560

97 %

97 %

1 385

1 385

460

460

1 845

1 845

6

6

9

9

—

15

15

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

993

747

207

33

986

99 %

6

—

6

1

—

—

1

Tarbijaküsimused

29

28

—

1

29

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Loov Euroopa

244

230

—

9

239

98 %

5

—

5

0

—

—

0

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

199

199

—

—

199

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Sisejulgeolekufond

901

729

40

30

799

89 %

102

—

102

1

—

—

1

IT-süsteemid

13

10

—

2

12

93 %

1

—

1

0

—

—

0

Õigusküsimused

49

47

—

1

48

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

65

63

—

1

64

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

35

33

—

1

35

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Programm „Kodanike Euroopa“

28

28

—

0

28

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Toit ja sööt

284

279

—

2

281

99 %

3

—

3

—

—

—

—

Tervis

69

66

—

2

68

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Detsentraliseeritud asutused

996

920

—

36

956

96 %

39

—

39

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

11

11

—

—

11

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Konkreetsed meetmed

99

99

—

1

99

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

4 015

4 015

3 491

3 491

247

247

118

118

3 855

3 855

96 %

96 %

158

158

—

158

158

2

2

—

0

0

2

2

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

2 149

2 041

1

55

2 097

98 %

52

—

52

1

—

—

1

Makromajanduslik finantsabi

11

10

—

—

10

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Välistegevuse tagatisfond

248

138

—

—

138

56 %

110

—

110

—

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

7

6

—

1

7

100 %

0

—

0

0

—

0

0

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

20

20

—

—

20

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Euroopa Kestliku Arengu Fond

426

25

—

300

325

76 %

101

—

101

—

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 518

2 478

—

23

2 501

99 %

17

—

17

0

—

—

0

Arengukoostöö rahastamisvahend

3 055

2 981

—

34

3 015

99 %

40

—

40

0

—

—

0

Partnerluse rahastamisvahend

151

145

—

1

146

96 %

5

—

5

0

—

—

0

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

190

188

—

1

189

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

378

369

—

3

373

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Humanitaarabi

1 537

1 417

62

54

1 533

100 %

5

—

5

0

—

—

0

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

387

348

—

23

371

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

33

33

—

—

33

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Muud meetmed ja programmid

238

80

—

128

208

87 %

31

—

31

0

—

—

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

3

1

—

3

85 %

1

—

1

—

—

—

—

Konkreetsed meetmed

76

75

—

0

76

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

11 448

11 448

10 377

10 377

64

64

621

621

11 062

11 062

97 %

97 %

383

383

—

383

383

2

2

—

0

0

2

2

5

Pensionid

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

0

—

0

15

—

—

15

Euroopa koolid

199

178

—

13

190

96 %

3

—

3

6

—

—

6

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

3

—

0

4

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Komisjoni halduskulud

3 947

3 548

—

224

3 772

96 %

151

1

152

22

—

0

22

Institutsioonide halduskulud

4 465

3 939

7

334

4 280

96 %

105

0

105

76

5

0

81

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

10 508

10 508

9 545

9 545

7

7

572

572

10 124

10 124

96 %

96 %

259

259

1

1

260

260

119

119

5

5

0

0

124

124

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

34

—

—

—

—

—

—

34

34

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

213

28

—

—

28

13 %

41

—

41

144

—

—

144

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

182

152

—

—

152

84 %

—

30

30

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

429

429

180

180

—

—

180

180

42 %

42 %

41

41

64

64

104

104

144

144

—

—

144

144

Kokku

Kokku

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.8.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Olemasolevad
  Assigneeringud
  kokku | Tehtud maksed | 2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtots-tarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 +3 + 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 +8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 +12 + 13 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 2 068 | 1 979 | — | 59 | 2 038 | 99 % | 0 | — | 30 | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 171 | 908 | 2 | 54 | 964 | 82 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 699 | 648 | 1 | 18 | 666 | 95 % | 1 | — | 32 | 33 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 577 | 559 | 2 | 15 | 576 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 33 | 26 | — | — | 26 | 78 % | 4 | 3 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 196 | 196 | — | — | 196 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisont 2020 | 13 753 | 10 492 | 61 | 766 | 11 319 | 82 % | 75 | — | 2 349 | 2 424 | 2 | 7 | 1 | 10 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 462 | 273 | 18 | 26 | 317 | 69 % | 19 | — | 125 | 143 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 355 | 252 | 2 | 46 | 300 | 85 % | 3 | — | 51 | 54 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 2 697 | 2 242 | 7 | 118 | 2 366 | 88 % | 7 | — | 323 | 330 | (0) | 0 | 0 | 0 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 129 | 115 | 1 | 4 | 120 | 93 % | 1 | — | 6 | 7 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 132 | 118 | 0 | 1 | 120 | 91 % | 0 | — | 6 | 6 | 6 | 0 | — | 6 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 267 | 258 | 1 | 6 | 264 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 1 151 | 1 058 | 2 | 77 | 1 137 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 94 | 76 | 0 | 3 | 80 | 85 % | 0 | — | 0 | 1 | 13 | 0 | 0 | 13 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 205 | 150 | — | 9 | 159 | 77 % | 0 | — | 39 | 39 | 7 | — | — | 7 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 332 | 307 | — | 15 | 322 | 97 % | 0 | — | 10 | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 573 | 169 | 1 | 98 | 269 | 47 % | 1 | — | 302 | 303 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 53 | 48 | — | 1 | 49 | 92 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Komisjon eripädevused | 125 | 119 | — | 2 | 121 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 28 858 | 24 137 | — | 3 962 | 28 099 | 97 % | 0 | — | 760 | 760 | — | — | — | 0 |
| | Üleminekupiirkonnad | 4 374 | 3 435 | — | 787 | 4 223 | 97 % | 0 | — | 151 | 151 | — | — | — | (0) |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 9 280 | 7 373 | — | 1 742 | 9 115 | 98 % | 0 | — | 165 | 165 | — | — | — | 0 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 289 | 257 | — | 26 | 283 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | 0 |
| | Ühtekuuluvusfond | 9 448 | 8 184 | — | 1 045 | 9 229 | 98 % | 0 | — | 219 | 219 | — | — | — | (0) |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 1 222 | 1 074 | — | 116 | 1 190 | 97 % | 0 | — | 32 | 32 | — | — | — | 0 |
| | Tehniline abi | 215 | 185 | 10 | 1 | 196 | 91 % | 13 | — | 1 | 13 | 4 | 3 | — | 6 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 368 | 347 | 0 | 6 | 354 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 14 | 0 | — | 14 |
| | Noorte tööhõive algatus | 1 026 | 820 | — | 200 | 1 020 | 99 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | — |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 754 | 725 | — | 27 | 752 | 100 % | — | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 9 | 9 | — | 0 | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 12 929 | 12 055 | 2 | 409 | 12 467 | 96 % | 2 | — | 453 | 455 | 8 | 0 | — | 8 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 776 | 506 | 1 | 267 | 774 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 97 | 97 | — | — | 97 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 327 | 311 | 4 | 2 | 317 | 97 % | 4 | — | 4 | 8 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | — | — | — | (0) |
| | Muud meetmed | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 8 | 8 | — | — | 8 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 746 | 704 | 2 | 32 | 738 | 99 % | 1 | — | 5 | 7 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Tarbijaküsimused | 31 | 27 | 0 | 1 | 28 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Loov Euroopa | 214 | 196 | 2 | 9 | 206 | 96 % | 1 | — | 7 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 233 | 226 | 0 | — | 226 | 97 % | 0 | — | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| | Sisejulgeolekufond | 565 | 424 | 2 | 29 | 454 | 80 % | 1 | — | 100 | 102 | 8 | 0 | — | 8 |
| | IT-süsteemid | 13 | 10 | — | 3 | 13 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Õigusküsimused | 50 | 46 | 0 | 1 | 47 | 94 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 75 | 72 | 0 | 1 | 73 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 41 | 31 | 2 | 1 | 34 | 83 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | 3 | — | 6 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 29 | 28 | 0 | 0 | 29 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Toit ja sööt | 252 | 244 | 1 | 3 | 247 | 98 % | 1 | — | 3 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tervis | 63 | 59 | 1 | 1 | 61 | 98 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 886 | 810 | — | 36 | 846 | 96 % | 0 | — | 39 | 39 | 0 | — | — | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 13 | 11 | — | — | 11 | 89 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Konkreetsed meetmed | 94 | 92 | 0 | 0 | 93 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 1 747 | 1 236 | 6 | 205 | 1 446 | 83 % | 6 | — | 270 | 276 | 24 | 1 | — | 25 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 10 | 5 | — | — | 5 | 50 % | 0 | — | — | — | 5 | — | — | 5 |
| | Välistegevuse tagatisfond | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 13 | 6 | 2 | 1 | 9 | 64 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 5 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 16 | 16 | 0 | — | 16 | 99 % | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 701 | — | 275 | 0 | 275 | 39 % | 25 | — | 401 | 426 | — | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 167 | 2 106 | 5 | 34 | 2 145 | 99 % | 5 | — | 17 | 22 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 2 781 | 2 641 | 12 | 31 | 2 684 | 97 % | 16 | — | 79 | 95 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 135 | 127 | 0 | 3 | 130 | 96 % | 0 | — | 5 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 195 | 188 | 2 | 1 | 191 | 98 % | 3 | — | 0 | 4 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 342 | 324 | 2 | 8 | 334 | 98 % | 4 | — | 4 | 8 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Humanitaarabi | 1 723 | 1 437 | 5 | 63 | 1 506 | 87 % | 6 | — | 212 | 217 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 345 | 292 | 0 | 24 | 316 | 92 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 40 | 38 | 1 | 1 | 40 | 99 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 232 | 69 | 0 | 127 | 197 | 85 % | 0 | — | 35 | 35 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 10 | 8 | — | 0 | 8 | 88 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Konkreetsed meetmed | 62 | 60 | — | 0 | 61 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5 | Pensionid | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | — | — | 0 | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Euroopa koolid | 199 | 178 | 0 | 10 | 188 | 94 % | — | — | 5 | 5 | 6 | 0 | — | 6 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | 2 | 1 | — | 3 | 57 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Komisjoni halduskulud | 4 294 | 3 239 | 322 | 174 | 3 734 | 87 % | 310 | 1 | 202 | 513 | 22 | 24 | 1 | 47 |
| | Institutsioonide halduskulud | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 120 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 120 | — | — | 120 |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 44 | 5 | 0 | 22 | 28 | 64 % | 0 | — | 16 | 16 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 177 | 152 | — | — | 152 | 86 % | 0 | — | — | — | 25 | — | — | 25 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Kokku | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

(miljonites eurodes)

Programm

Olemasolevad

Assigneeringud

kokku

Tehtud maksed

2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtots-tarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5 = 2 +3 + 4

6 = 5 / 1

7

8

9

10 = 7 +8 + 9

11

12

13

14 = 11 +12 + 13

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

2 068

1 979

—

59

2 038

99 %

0

—

30

30

0

—

—

0

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 171

908

2

54

964

82 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

699

648

1

18

666

95 %

1

—

32

33

0

0

—

0

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

577

559

2

15

576

100 %

2

—

0

2

0

0

0

0

Euroopa solidaarsuskorpus

33

26

—

—

26

78 %

4

3

—

7

—

—

—

—

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

196

196

—

—

196

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horisont 2020

13 753

10 492

61

766

11 319

82 %

75

—

2 349

2 424

2

7

1

10

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

462

273

18

26

317

69 %

19

—

125

143

0

2

—

2

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

355

252

2

46

300

85 %

3

—

51

54

0

0

—

0

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

2 697

2 242

7

118

2 366

88 %

7

—

323

330

(0)

0

0

0

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

129

115

1

4

120

93 %

1

—

6

7

1

1

0

2

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

132

118

0

1

120

91 %

0

—

6

6

6

0

—

6

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

267

258

1

6

264

99 %

1

—

0

1

2

0

—

2

Euroopa ühendamise rahastu, transport

1 151

1 058

2

77

1 137

99 %

1

—

12

13

1

0

—

1

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

94

76

0

3

80

85 %

0

—

0

1

13

0

0

13

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

205

150

—

9

159

77 %

0

—

39

39

7

—

—

7

Detsentraliseeritud asutused

332

307

—

15

322

97 %

0

—

10

10

0

—

—

0

Muud meetmed ja programmid

573

169

1

98

269

47 %

1

—

302

303

2

0

0

2

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

53

48

—

1

49

92 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Komisjon eripädevused

125

119

—

2

121

97 %

0

—

1

1

3

—

0

3

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

28 858

24 137

—

3 962

28 099

97 %

0

—

760

760

—

—

—

0

Üleminekupiirkonnad

4 374

3 435

—

787

4 223

97 %

0

—

151

151

—

—

—

(0)

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

9 280

7 373

—

1 742

9 115

98 %

0

—

165

165

—

—

—

0

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

289

257

—

26

283

98 %

0

—

6

6

—

—

—

0

Ühtekuuluvusfond

9 448

8 184

—

1 045

9 229

98 %

0

—

219

219

—

—

—

(0)

Euroopa territoriaalne koostöö

1 222

1 074

—

116

1 190

97 %

0

—

32

32

—

—

—

0

Tehniline abi

215

185

10

1

196

91 %

13

—

1

13

4

3

—

6

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

368

347

0

6

354

96 %

0

—

0

0

14

0

—

14

Noorte tööhõive algatus

1 026

820

—

200

1 020

99 %

0

—

6

6

—

—

—

—

Euroopa ühendamise rahastu

754

725

—

27

752

100 %

—

—

1

1

1

—

—

1

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

9

9

—

0

9

99 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

80 917

80 917

66 540

66 540

107

107

9 230

9 230

75 876

75 876

94 %

94 %

130

130

3

3

4 833

4 833

4 966

4 966

59

59

14

14

1

1

74

74

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

45 436

42 533

636

1 142

44 310

98 %

186

460

459

1 104

2

20

—

22

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

12 929

12 055

2

409

12 467

96 %

2

—

453

455

8

0

—

8

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

776

506

1

267

774

100 %

1

—

1

2

0

0

—

0

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

97

97

—

—

97

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

327

311

4

2

317

97 %

4

—

4

8

2

0

—

2

Detsentraliseeritud asutused

68

60

—

6

66

97 %

0

—

2

2

—

—

—

(0)

Muud meetmed

6

6

—

—

6

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

8

8

—

—

8

93 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

59 648

59 648

55 576

55 576

643

643

1 827

1 827

58 046

58 046

97 %

97 %

193

193

460

460

918

918

1 570

1 570

13

13

20

20

—

33

33

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

746

704

2

32

738

99 %

1

—

5

7

1

0

—

1

Tarbijaküsimused

31

27

0

1

28

92 %

1

—

0

1

1

0

—

2

Loov Euroopa

214

196

2

9

206

96 %

1

—

7

8

0

0

0

0

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

233

226

0

—

226

97 %

0

—

0

0

7

0

—

7

Sisejulgeolekufond

565

424

2

29

454

80 %

1

—

100

102

8

0

—

8

IT-süsteemid

13

10

—

3

13

98 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Õigusküsimused

50

46

0

1

47

94 %

1

—

0

1

2

0

0

2

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

75

72

0

1

73

97 %

0

—

1

1

1

0

0

1

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

41

31

2

1

34

83 %

0

—

1

1

3

3

—

6

Programm „Kodanike Euroopa“

29

28

0

0

29

98 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Toit ja sööt

252

244

1

3

247

98 %

1

—

3

4

0

0

—

0

Tervis

63

59

1

1

61

98 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Detsentraliseeritud asutused

886

810

—

36

846

96 %

0

—

39

39

0

—

—

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

13

11

—

—

11

89 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Konkreetsed meetmed

94

92

0

0

93

98 %

1

—

0

1

1

0

—

1

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

3 305

3 305

2 980

2 980

11

11

117

117

3 108

3 108

94 %

94 %

9

9

—

159

159

167

167

25

25

5

5

0

0

29

29

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

1 747

1 236

6

205

1 446

83 %

6

—

270

276

24

1

—

25

Makromajanduslik finantsabi

10

5

—

—

5

50 %

0

—

—

—

5

—

—

5

Välistegevuse tagatisfond

248

138

—

—

138

56 %

—

—

110

110

—

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

13

6

2

1

9

64 %

0

—

0

0

4

0

0

5

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

16

16

0

—

16

99 %

—

—

—

—

0

0

—

0

Euroopa Kestliku Arengu Fond

701

—

275

0

275

39 %

25

—

401

426

—

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 167

2 106

5

34

2 145

99 %

5

—

17

22

0

1

—

1

Arengukoostöö rahastamisvahend

2 781

2 641

12

31

2 684

97 %

16

—

79

95

0

2

—

2

Partnerluse rahastamisvahend

135

127

0

3

130

96 %

0

—

5

5

0

0

—

0

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

195

188

2

1

191

98 %

3

—

0

4

0

1

—

1

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

342

324

2

8

334

98 %

4

—

4

8

0

0

—

1

Humanitaarabi

1 723

1 437

5

63

1 506

87 %

6

—

212

217

0

0

—

0

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

345

292

0

24

316

92 %

0

—

28

28

0

0

—

0

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

40

38

1

1

40

99 %

1

—

—

1

0

0

—

0

Detsentraliseeritud asutused

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

0

—

—

—

0

Muud meetmed ja programmid

232

69

0

127

197

85 %

0

—

35

35

0

0

—

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

10

8

—

0

8

88 %

0

—

1

1

1

—

—

1

Konkreetsed meetmed

62

60

—

0

61

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

10 788

10 788

8 711

8 711

310

310

498

498

9 519

9 519

88 %

88 %

65

65

—

1 161

1 161

1 226

1 226

37

37

5

5

0

0

42

42

5

Pensionid

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

—

—

0

0

15

—

—

15

Euroopa koolid

199

178

0

10

188

94 %

—

—

5

5

6

0

—

6

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

2

1

—

3

57 %

0

1

0

1

0

0

—

1

Komisjoni halduskulud

4 294

3 239

322

174

3 734

87 %

310

1

202

513

22

24

1

47

Institutsioonide halduskulud

4 963

3 435

446

259

4 140

83 %

508

0

182

690

76

58

—

133

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

11 355

11 355

8 731

8 731

768

768

445

445

9 944

9 944

88 %

88 %

818

818

2

2

389

389

1 209

1 209

120

120

82

82

1

1

203

203

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

120

—

—

—

—

—

0

—

—

—

120

—

—

120

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

44

5

0

22

28

64 %

0

—

16

16

0

0

—

0

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

177

152

—

—

152

86 %

0

—

—

—

25

—

—

25

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

340

340

157

157

0

0

22

22

180

180

53 %

53 %

0

0

—

16

16

16

16

144

144

0

0

—

144

144

Kokku

Kokku

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.9.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastamised/
  ümberhindlused/
  tühistamised | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 1 + 2 + 3 | 5 | 6 | 7 | 8 = 5 + 6 + 7 | 9=4+8 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 2 654 | (0) | (1 963 ) | 691 | 2 097 | (75) | — | 2 022 | 2 714 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 300 | (4) | (573) | 724 | 892 | (391) | — | 501 | 1 224 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 1 727 | (0) | (594) | 1 133 | 394 | (72) | (0) | 321 | 1 454 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 174 | (0) | (157) | 16 | 645 | (418) | — | 227 | 243 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | — | — | — | — | 43 | (26) | — | 17 | 17 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 651 | — | (194) | 457 | 141 | (2) | — | 139 | 596 |
| | Horisont 2020 | 19 921 | (312) | (7 515 ) | 12 094 | 12 254 | (3 804 ) | (3) | 8 447 | 20 541 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 198 | (4) | (70) | 124 | 397 | (247) | (0) | 150 | 275 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 908 | (55) | (259) | 593 | 391 | (41) | — | 350 | 943 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 704 | (55) | (291) | 359 | 2 573 | (2 076 ) | — | 497 | 855 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 222 | (15) | (102) | 105 | 134 | (18) | — | 116 | 222 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 159 | (4) | (90) | 65 | 139 | (30) | — | 109 | 175 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 1 678 | (22) | (248) | 1 407 | 680 | (16) | — | 664 | 2 072 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 3 673 | (281) | (1 085 ) | 2 307 | 1 986 | (53) | — | 1 934 | 4 241 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 360 | (10) | (75) | 275 | 178 | (5) | — | 173 | 448 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 545 | (132) | (159) | 254 | — | — | — | — | 254 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 49 | (2) | (31) | 17 | 326 | (291) | — | 35 | 52 |
| | Muud meetmed ja programmid | 412 | (21) | (177) | 215 | 281 | (92) | — | 189 | 404 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 66 | (2) | (24) | 39 | 92 | (24) | — | 68 | 107 |
| | Komisjon eripädevused | 174 | (12) | (84) | 78 | 128 | (37) | — | 91 | 169 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 82 421 | (278) | (27 946 ) | 54 197 | 31 150 | (153) | — | 30 997 | 85 194 |
| | Üleminekupiirkonnad | 16 151 | (6) | (4 196 ) | 11 949 | 6 579 | (27) | — | 6 553 | 18 502 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 25 870 | (43) | (8 944 ) | 16 883 | 9 811 | (171) | — | 9 640 | 26 523 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 613 | — | (271) | 343 | 258 | (12) | — | 246 | 588 |
| | Ühtekuuluvusfond | 24 398 | (11) | (9 214 ) | 15 173 | 10 693 | (14) | — | 10 678 | 25 851 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 3 514 | (15) | (1 184 ) | 2 314 | 2 193 | (6) | — | 2 188 | 4 502 |
| | Tehniline abi | 218 | (18) | (73) | 126 | 247 | (123) | (0) | 124 | 251 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | 1 101 | (0) | (351) | 750 | 557 | (3) | — | 554 | 1 304 |
| | Noorte tööhõive algatus | 2 248 | (7) | (1 016 ) | 1 224 | 434 | (3) | — | 431 | 1 655 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 4 704 | (13) | (745) | 3 946 | 1 655 | (7) | — | 1 648 | 5 595 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 22 | (1) | (6) | 14 | 8 | (2) | — | 6 | 20 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 32 742 | (108) | (12 174 ) | 20 460 | 14 427 | (292) | — | 14 134 | 34 594 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 3 218 | (233) | (754) | 2 231 | 1 070 | (21) | (0) | 1 049 | 3 280 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 21 | (3) | (10) | 8 | 94 | (87) | — | 7 | 15 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 1 564 | (2) | (283) | 1 279 | 522 | (34) | — | 488 | 1 768 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 3 | (0) | (3) | — | 66 | (63) | — | 3 | 3 |
| | Muud meetmed | 6 | — | (6) | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 20 | (0) | (7) | 12 | 16 | (0) | — | 15 | 28 |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | — | — | 0 | — | — | — | — | 0 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 2 447 | (34) | (721) | 1 692 | 986 | (17) | — | 969 | 2 662 |
| | Tarbijaküsimused | 41 | (1) | (20) | 21 | 29 | (9) | — | 20 | 40 |
| | Loov Euroopa | 193 | (7) | (91) | 94 | 239 | (115) | — | 124 | 219 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 90 | (1) | (67) | 22 | 199 | (160) | — | 40 | 62 |
| | Sisejulgeolekufond | 1 420 | (19) | (433) | 969 | 799 | (22) | — | 777 | 1 746 |
| | IT-süsteemid | 47 | (1) | (13) | 34 | 12 | (0) | — | 12 | 46 |
| | Õigusküsimused | 90 | (1) | (34) | 55 | 48 | (13) | — | 35 | 90 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 115 | (1) | (63) | 51 | 64 | (10) | — | 54 | 105 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 44 | (2) | (21) | 21 | 35 | (13) | — | 21 | 43 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 22 | (0) | (13) | 9 | 28 | (16) | — | 12 | 21 |
| | Toit ja sööt | 316 | (31) | (187) | 98 | 281 | (60) | — | 221 | 319 |
| | Tervis | 133 | (6) | (46) | 81 | 68 | (16) | — | 52 | 133 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 132 | (1) | (5) | 126 | 956 | (841) | — | 115 | 242 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 24 | (1) | (9) | 14 | 11 | (2) | — | 9 | 24 |
| | Konkreetsed meetmed | 77 | (1) | (59) | 17 | 99 | (34) | — | 65 | 82 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 6 899 | (124) | (1 225 ) | 5 549 | 2 097 | (221) | (0) | 1 875 | 7 425 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 40 | (0) | (0) | 40 | 10 | (5) | — | 5 | 45 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | — | — | 138 | (138) | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 18 | (1) | (6) | 12 | 7 | (3) | — | 4 | 15 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 18 | (0) | (2) | 16 | 20 | (14) | — | 6 | 22 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 275 | — | (275) | — | 325 | (0) | — | 325 | 325 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 7 662 | (185) | (1 724 ) | 5 753 | 2 501 | (421) | (0) | 2 080 | 7 833 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 8 643 | (218) | (2 418 ) | 6 006 | 3 015 | (265) | — | 2 749 | 8 755 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 376 | (6) | (113) | 257 | 146 | (17) | (0) | 129 | 386 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 370 | (10) | (139) | 222 | 189 | (52) | (0) | 137 | 358 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 623 | (34) | (220) | 369 | 373 | (114) | (0) | 258 | 627 |
| | Humanitaarabi | 899 | (33) | (429) | 437 | 1 533 | (1 077 ) | (0) | 456 | 893 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 243 | (32) | (80) | 132 | 371 | (236) | — | 134 | 266 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 122 | (8) | (39) | 75 | 33 | (1) | — | 32 | 107 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | 20 | (20) | — | — | — |
| | Muud meetmed ja programmid | 154 | (13) | (29) | 113 | 208 | (168) | — | 39 | 152 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 22 | (1) | (7) | 13 | 3 | (1) | — | 2 | 16 |
| | Konkreetsed meetmed | 113 | (2) | (42) | 70 | 76 | (19) | — | 57 | 126 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5 | Pensionid | — | — | — | — | 1 879 | (1 879 ) | — | — | — |
| | Euroopa koolid | 0 | (0) | (0) | — | 190 | (188) | — | 2 | 2 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 6 | — | (2) | 3 | 4 | (0) | — | 3 | 6 |
| | Komisjoni halduskulud | 354 | (26) | (328) | 0 | 3 772 | (3 407 ) | (0) | 365 | 366 |
| | Institutsioonide halduskulud | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 0 | (0) | (0) | — | 28 | (28) | — | 0 | 0 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | — | — | — | — | 152 | (152) | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Kokku | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

(miljonites eurodes)

Programm

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastamised/

ümberhindlused/

tühistamised

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

1

2

3

4 = 1 + 2 + 3

5

6

7

8 = 5 + 6 + 7

9=4+8

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

2 654

(0)

(1 963 )

691

2 097

(75)

—

2 022

2 714

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 300

(4)

(573)

724

892

(391)

—

501

1 224

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

1 727

(0)

(594)

1 133

394

(72)

(0)

321

1 454

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

174

(0)

(157)

16

645

(418)

—

227

243

Euroopa solidaarsuskorpus

—

—

—

—

43

(26)

—

17

17

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

651

—

(194)

457

141

(2)

—

139

596

Horisont 2020

19 921

(312)

(7 515 )

12 094

12 254

(3 804 )

(3)

8 447

20 541

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

198

(4)

(70)

124

397

(247)

(0)

150

275

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

908

(55)

(259)

593

391

(41)

—

350

943

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

704

(55)

(291)

359

2 573

(2 076 )

—

497

855

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

222

(15)

(102)

105

134

(18)

—

116

222

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

159

(4)

(90)

65

139

(30)

—

109

175

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

1 678

(22)

(248)

1 407

680

(16)

—

664

2 072

Euroopa ühendamise rahastu, transport

3 673

(281)

(1 085 )

2 307

1 986

(53)

—

1 934

4 241

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

360

(10)

(75)

275

178

(5)

—

173

448

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

545

(132)

(159)

254

—

—

—

—

254

Detsentraliseeritud asutused

49

(2)

(31)

17

326

(291)

—

35

52

Muud meetmed ja programmid

412

(21)

(177)

215

281

(92)

—

189

404

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

66

(2)

(24)

39

92

(24)

—

68

107

Komisjon eripädevused

174

(12)

(84)

78

128

(37)

—

91

169

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

82 421

(278)

(27 946 )

54 197

31 150

(153)

—

30 997

85 194

Üleminekupiirkonnad

16 151

(6)

(4 196 )

11 949

6 579

(27)

—

6 553

18 502

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

25 870

(43)

(8 944 )

16 883

9 811

(171)

—

9 640

26 523

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

613

—

(271)

343

258

(12)

—

246

588

Ühtekuuluvusfond

24 398

(11)

(9 214 )

15 173

10 693

(14)

—

10 678

25 851

Euroopa territoriaalne koostöö

3 514

(15)

(1 184 )

2 314

2 193

(6)

—

2 188

4 502

Tehniline abi

218

(18)

(73)

126

247

(123)

(0)

124

251

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

1 101

(0)

(351)

750

557

(3)

—

554

1 304

Noorte tööhõive algatus

2 248

(7)

(1 016 )

1 224

434

(3)

—

431

1 655

Euroopa ühendamise rahastu

4 704

(13)

(745)

3 946

1 655

(7)

—

1 648

5 595

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

22

(1)

(6)

14

8

(2)

—

6

20

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

196 837

196 837

(1 323 )

(1 323 )

(67 640 )

(67 640 )

127 874

127 874

87 357

87 357

(8 237 )

(8 237 )

(4)

(4)

79 117

79 117

206 991

206 991

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

309

(14)

(228)

67

44 364

(44 082 )

—

282

349

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

32 742

(108)

(12 174 )

20 460

14 427

(292)

—

14 134

34 594

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

3 218

(233)

(754)

2 231

1 070

(21)

(0)

1 049

3 280

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

21

(3)

(10)

8

94

(87)

—

7

15

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

1 564

(2)

(283)

1 279

522

(34)

—

488

1 768

Detsentraliseeritud asutused

3

(0)

(3)

—

66

(63)

—

3

3

Muud meetmed

6

—

(6)

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

20

(0)

(7)

12

16

(0)

—

15

28

Konkreetsed meetmed

0

—

—

0

—

—

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

37 883

37 883

(360)

(360)

(13 466 )

(13 466 )

24 058

24 058

60 560

60 560

(44 580 )

(44 580 )

(0)

(0)

15 980

15 980

40 037

40 037

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

2 447

(34)

(721)

1 692

986

(17)

—

969

2 662

Tarbijaküsimused

41

(1)

(20)

21

29

(9)

—

20

40

Loov Euroopa

193

(7)

(91)

94

239

(115)

—

124

219

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

90

(1)

(67)

22

199

(160)

—

40

62

Sisejulgeolekufond

1 420

(19)

(433)

969

799

(22)

—

777

1 746

IT-süsteemid

47

(1)

(13)

34

12

(0)

—

12

46

Õigusküsimused

90

(1)

(34)

55

48

(13)

—

35

90

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

115

(1)

(63)

51

64

(10)

—

54

105

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

44

(2)

(21)

21

35

(13)

—

21

43

Programm „Kodanike Euroopa“

22

(0)

(13)

9

28

(16)

—

12

21

Toit ja sööt

316

(31)

(187)

98

281

(60)

—

221

319

Tervis

133

(6)

(46)

81

68

(16)

—

52

133

Detsentraliseeritud asutused

132

(1)

(5)

126

956

(841)

—

115

242

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

24

(1)

(9)

14

11

(2)

—

9

24

Konkreetsed meetmed

77

(1)

(59)

17

99

(34)

—

65

82

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

5 194

5 194

(107)

(107)

(1 781 )

(1 781 )

3 306

3 306

3 855

3 855

(1 327 )

(1 327 )

—

2 528

2 528

5 834

5 834

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

6 899

(124)

(1 225 )

5 549

2 097

(221)

(0)

1 875

7 425

Makromajanduslik finantsabi

40

(0)

(0)

40

10

(5)

—

5

45

Välistegevuse tagatisfond

—

—

—

—

138

(138)

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

18

(1)

(6)

12

7

(3)

—

4

15

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

18

(0)

(2)

16

20

(14)

—

6

22

Euroopa Kestliku Arengu Fond

275

—

(275)

—

325

(0)

—

325

325

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

7 662

(185)

(1 724 )

5 753

2 501

(421)

(0)

2 080

7 833

Arengukoostöö rahastamisvahend

8 643

(218)

(2 418 )

6 006

3 015

(265)

—

2 749

8 755

Partnerluse rahastamisvahend

376

(6)

(113)

257

146

(17)

(0)

129

386

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

370

(10)

(139)

222

189

(52)

(0)

137

358

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

623

(34)

(220)

369

373

(114)

(0)

258

627

Humanitaarabi

899

(33)

(429)

437

1 533

(1 077 )

(0)

456

893

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

243

(32)

(80)

132

371

(236)

—

134

266

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

122

(8)

(39)

75

33

(1)

—

32

107

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

20

(20)

—

—

—

Muud meetmed ja programmid

154

(13)

(29)

113

208

(168)

—

39

152

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

22

(1)

(7)

13

3

(1)

—

2

16

Konkreetsed meetmed

113

(2)

(42)

70

76

(19)

—

57

126

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

26 478

26 478

(667)

(667)

(6 746 )

(6 746 )

19 064

19 064

11 062

11 062

(2 773 )

(2 773 )

(1)

(1)

8 288

8 288

27 352

27 352

5

Pensionid

—

—

—

—

1 879

(1 879 )

—

—

—

Euroopa koolid

0

(0)

(0)

—

190

(188)

—

2

2

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6

—

(2)

3

4

(0)

—

3

6

Komisjoni halduskulud

354

(26)

(328)

0

3 772

(3 407 )

(0)

365

366

Institutsioonide halduskulud

507

(61)

(444)

2

4 280

(3 695 )

0

584

587

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

867

867

(87)

(87)

(775)

(775)

6

6

10 124

10 124

(9 169 )

(9 169 )

(0)

(0)

955

955

961

961

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

0

(0)

(0)

—

28

(28)

—

0

0

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

—

—

—

—

152

(152)

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

180

180

(180)

(180)

—

0

0

0

0

Kokku

Kokku

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.10.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Programm | < 2012 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Kokku |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | — | — | — | — | 0 | 4 | 687 | 2 022 | 2 714 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 0 | 0 | — | — | 47 | 112 | 564 | 501 | 1 224 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | — | — | 546 | — | 15 | 306 | 267 | 321 | 1 454 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 12 | 227 | 243 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | — | — | — | — | — | — | — | 17 | 17 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | — | — | 97 | 72 | 77 | 103 | 108 | 139 | 596 |
| | Horisont 2020 | 246 | 273 | 784 | 1 440 | 2 120 | 2 908 | 4 320 | 8 450 | 20 541 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 8 | 1 | 2 | 7 | 24 | 35 | 48 | 150 | 275 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME) | 2 | 4 | 181 | 6 | 46 | 113 | 242 | 350 | 943 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 0 | 0 | 1 | 23 | 43 | 93 | 199 | 497 | 855 |
| | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI) | 2 | 4 | 6 | 7 | 13 | 14 | 60 | 116 | 222 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | — | 0 | — | 1 | 4 | 15 | 44 | 109 | 175 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 5 | 2 | 2 | 245 | 235 | 387 | 532 | 664 | 2 072 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 13 | — | 6 | 226 | 192 | 705 | 1 166 | 1 934 | 4 241 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | — | 0 | — | 21 | 34 | 135 | 85 | 173 | 448 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 254 | — | — | — | — | — | — | — | 254 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | 0 | 1 | 15 | 35 | 52 |
| | Muud meetmed ja programmid | 22 | 4 | 14 | 14 | 23 | 35 | 103 | 189 | 404 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 2 | 1 | 2 | 0 | 3 | 8 | 23 | 68 | 107 |
| | Komisjon eripädevused | 0 | 0 | 4 | 5 | 5 | 17 | 46 | 91 | 169 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 510 | 445 | 3 057 | 651 | 5 465 | 16 652 | 27 416 | 30 997 | 85 194 |
| | Üleminekupiirkonnad | 38 | — | — | 149 | 1 594 | 4 066 | 6 102 | 6 553 | 18 502 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 53 | — | 626 | 327 | 1 766 | 5 071 | 9 040 | 9 640 | 26 523 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | — | — | — | 9 | 38 | 74 | 222 | 246 | 588 |
| | Ühtekuuluvusfond | 159 | — | 487 | 321 | 1 046 | 3 598 | 9 561 | 10 678 | 25 851 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 40 | 9 | 52 | — | 5 | 417 | 1 780 | 2 199 | 4 502 |
| | Tehniline abi | 1 | 1 | 0 | 2 | 27 | 37 | 60 | 124 | 251 |
| | Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks | — | — | — | 0 | 36 | 300 | 415 | 554 | 1 304 |
| | Noorte tööhõive algatus | — | — | — | 0 | 397 | 413 | 413 | 431 | 1 655 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | — | — | — | 279 | 550 | 1 608 | 1 510 | 1 648 | 5 595 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | — | — | 1 | 1 | 4 | 9 | 6 | 20 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 34 | — | 293 | 198 | 1 567 | 7 296 | 11 072 | 14 134 | 34 594 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 9 | 3 | 96 | 4 | 358 | 760 | 1 000 | 1 049 | 3 280 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 7 | 15 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 142 | 53 | 72 | 107 | 209 | 229 | 273 | 682 | 1 768 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 5 | 15 | 28 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 20 | 17 | 29 | 4 | 37 | 491 | 1 094 | 969 | 2 662 |
| | Tarbijaküsimused | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 14 | 20 | 40 |
| | Loov Euroopa | — | — | 1 | 4 | 6 | 22 | 61 | 124 | 219 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | — | — | — | — | — | 13 | 9 | 40 | 62 |
| | Sisejulgeolekufond | 19 | 42 | 13 | 12 | 26 | 266 | 589 | 777 | 1 746 |
| | IT-süsteemid | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 25 | 12 | 46 |
| | Õigusküsimused | 1 | 1 | 4 | 4 | 8 | 16 | 21 | 35 | 90 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 3 | 4 | 2 | 4 | 7 | 12 | 19 | 54 | 105 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | — | 0 | — | 1 | 2 | 6 | 12 | 21 | 43 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 12 | 21 |
| | Toit ja sööt | 1 | 0 | 2 | 6 | 9 | 27 | 52 | 221 | 319 |
| | Tervis | 4 | 1 | 2 | 5 | 14 | 22 | 33 | 52 | 133 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | 0 | 12 | 114 | 115 | 242 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3 | 4 | 9 | 24 |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 15 | 65 | 82 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 349 | 94 | 522 | 437 | 971 | 1 475 | 1 702 | 1 875 | 7 425 |
| | Makromajanduslik finantsabi | — | — | — | — | — | — | 40 | 5 | 45 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | — | — | — | 2 | 2 | 2 | 6 | 4 | 15 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | — | — | — | 7 | 3 | 2 | 4 | 6 | 22 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | — | — | — | — | — | — | — | 325 | 325 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 426 | 341 | 485 | 594 | 783 | 1 367 | 1 716 | 2 120 | 7 833 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 250 | 178 | 453 | 564 | 938 | 1 424 | 2 198 | 2 751 | 8 755 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 0 | 8 | 13 | 37 | 42 | 70 | 82 | 133 | 386 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 5 | 2 | 9 | 20 | 35 | 61 | 90 | 137 | 358 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 7 | 9 | 20 | 36 | 67 | 88 | 141 | 258 | 627 |
| | Humanitaarabi | 9 | 13 | 14 | 8 | 11 | 117 | 267 | 456 | 893 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 4 | 14 | 2 | 24 | 23 | 21 | 43 | 134 | 266 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 7 | 4 | 7 | 10 | 12 | 18 | 18 | 32 | 107 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Muud meetmed ja programmid | 5 | 4 | 2 | 13 | 23 | 31 | 36 | 39 | 152 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 3 | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 5 | 2 | 16 |
| | Konkreetsed meetmed | 1 | 2 | 1 | 2 | 7 | 20 | 37 | 57 | 126 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5 | Pensionid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa koolid | — | — | — | — | — | — | 0 | 2 | 2 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 |
| | Komisjoni halduskulud | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 365 | 366 |
| | Institutsioonide halduskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Kokku | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

(miljonites eurodes)

Programm

< 2012

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Kokku

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

—

—

—

—

0

4

687

2 022

2 714

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

0

0

—

—

47

112

564

501

1 224

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

—

—

546

—

15

306

267

321

1 454

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

—

—

—

0

0

3

12

227

243

Euroopa solidaarsuskorpus

—

—

—

—

—

—

—

17

17

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

—

—

97

72

77

103

108

139

596

Horisont 2020

246

273

784

1 440

2 120

2 908

4 320

8 450

20 541

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

8

1

2

7

24

35

48

150

275

Ettevõtete konkurentsivõime ning VKEde programm (COSME)

2

4

181

6

46

113

242

350

943

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

0

0

1

23

43

93

199

497

855

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon (EaSI)

2

4

6

7

13

14

60

116

222

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

—

0

—

1

4

15

44

109

175

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

5

2

2

245

235

387

532

664

2 072

Euroopa ühendamise rahastu, transport

13

—

6

226

192

705

1 166

1 934

4 241

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

—

0

—

21

34

135

85

173

448

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

254

—

—

—

—

—

—

—

254

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

0

1

15

35

52

Muud meetmed ja programmid

22

4

14

14

23

35

103

189

404

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

2

1

2

0

3

8

23

68

107

Komisjon eripädevused

0

0

4

5

5

17

46

91

169

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

510

445

3 057

651

5 465

16 652

27 416

30 997

85 194

Üleminekupiirkonnad

38

—

—

149

1 594

4 066

6 102

6 553

18 502

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

53

—

626

327

1 766

5 071

9 040

9 640

26 523

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

—

—

—

9

38

74

222

246

588

Ühtekuuluvusfond

159

—

487

321

1 046

3 598

9 561

10 678

25 851

Euroopa territoriaalne koostöö

40

9

52

—

5

417

1 780

2 199

4 502

Tehniline abi

1

1

0

2

27

37

60

124

251

Euroopa abi enim puudustkannatavate isikute jaoks

—

—

—

0

36

300

415

554

1 304

Noorte tööhõive algatus

—

—

—

0

397

413

413

431

1 655

Euroopa ühendamise rahastu

—

—

—

279

550

1 608

1 510

1 648

5 595

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

—

—

1

1

4

9

6

20

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

1 355

1 355

744

744

5 867

5 867

3 807

3 807

13 803

13 803

37 234

37 234

65 049

65 049

79 131

79 131

206 991

206 991

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

—

—

—

0

3

9

55

282

349

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

34

—

293

198

1 567

7 296

11 072

14 134

34 594

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

9

3

96

4

358

760

1 000

1 049

3 280

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

—

—

—

—

—

3

5

7

15

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

142

53

72

107

209

229

273

682

1 768

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

0

0

2

1

4

5

15

28

Konkreetsed meetmed

—

—

—

0

0

—

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

186

186

56

56

461

461

311

311

2 138

2 138

8 301

8 301

12 411

12 411

16 173

16 173

40 037

40 037

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

20

17

29

4

37

491

1 094

969

2 662

Tarbijaküsimused

—

0

0

1

2

4

14

20

40

Loov Euroopa

—

—

1

4

6

22

61

124

219

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

—

—

—

—

—

13

9

40

62

Sisejulgeolekufond

19

42

13

12

26

266

589

777

1 746

IT-süsteemid

1

0

0

1

2

3

25

12

46

Õigusküsimused

1

1

4

4

8

16

21

35

90

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

3

4

2

4

7

12

19

54

105

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

—

0

—

1

2

6

12

21

43

Programm „Kodanike Euroopa“

0

—

0

0

0

1

7

12

21

Toit ja sööt

1

0

2

6

9

27

52

221

319

Tervis

4

1

2

5

14

22

33

52

133

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

0

12

114

115

242

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

1

1

2

3

3

4

9

24

Konkreetsed meetmed

0

0

0

0

0

2

15

65

82

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

50

50

67

67

56

56

45

45

118

118

901

901

2 069

2 069

2 528

2 528

5 834

5 834

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

349

94

522

437

971

1 475

1 702

1 875

7 425

Makromajanduslik finantsabi

—

—

—

—

—

—

40

5

45

Välistegevuse tagatisfond

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

—

—

—

2

2

2

6

4

15

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

—

—

—

7

3

2

4

6

22

Euroopa Kestliku Arengu Fond

—

—

—

—

—

—

—

325

325

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

426

341

485

594

783

1 367

1 716

2 120

7 833

Arengukoostöö rahastamisvahend

250

178

453

564

938

1 424

2 198

2 751

8 755

Partnerluse rahastamisvahend

0

8

13

37

42

70

82

133

386

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

5

2

9

20

35

61

90

137

358

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

7

9

20

36

67

88

141

258

627

Humanitaarabi

9

13

14

8

11

117

267

456

893

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

4

14

2

24

23

21

43

134

266

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

7

4

7

10

12

18

18

32

107

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Muud meetmed ja programmid

5

4

2

13

23

31

36

39

152

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

3

1

0

1

3

0

5

2

16

Konkreetsed meetmed

1

2

1

2

7

20

37

57

126

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

1 065

1 065

671

671

1 526

1 526

1 753

1 753

2 920

2 920

4 697

4 697

6 385

6 385

8 335

8 335

27 352

27 352

5

Pensionid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa koolid

—

—

—

—

—

—

0

2

2

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

—

—

—

—

0

3

3

6

Komisjoni halduskulud

—

—

0

0

—

0

0

365

366

Institutsioonide halduskulud

0

0

0

0

0

0

0

587

587

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

—

—

0

0

0

0

—

0

0

3

3

957

957

961

961

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

Kokku

Kokku

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

5.   EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

5.1.   EELARVE TULUDE LAEKUMINE

EELARVE TULUDE LAEKUMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised protsendina (%) eelarvest | Laekumata |
| Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Üle kantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast üle kantud nõuetest | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 | 7 | 8 = 6 + 7 | 9 = 8 / 2 | 10 = 5 – 8 |
| Euroopa Parlament | 164 | 164 | 197 | 19 | 217 | 191 | 3 | 194 | 118 % | 23 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 53 | 53 | 79 | 2 | 81 | 79 | 1 | 80 | 151 % | 1 |
| Komisjon | 144 315 | 144 401 | 164 179 | 8 210 | 172 389 | 157 870 | 773 | 158 643 | 110 % | 13 747 |
| Euroopa Kohus | 56 | 56 | 53 | 0 | 53 | 53 | 0 | 53 | 96 % | 0 |
| Kontrollikoda | 21 | 21 | 21 | 0 | 21 | 21 | — | 21 | 101 % | 0 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 136 % | — |
| Regioonide Komitee | 9 | 9 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 124 % | 0 |
| Euroopa Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 86 % | 0 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78 % | — |
| Euroopa välisteenistus | 49 | 49 | 296 | 2 | 297 | 295 | 2 | 297 | 607 % | 1 |
| Kokku | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised protsendina (%) eelarvest

Laekumata

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Üle kantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast üle kantud nõuetest

Kokku

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6

7

8 = 6 + 7

9 = 8 / 2

10 = 5 – 8

Euroopa Parlament

164

164

197

19

217

191

3

194

118 %

23

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

53

53

79

2

81

79

1

80

151 %

1

Komisjon

144 315

144 401

164 179

8 210

172 389

157 870

773

158 643

110 %

13 747

Euroopa Kohus

56

56

53

0

53

53

0

53

96 %

0

Kontrollikoda

21

21

21

0

21

21

—

21

101 %

0

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

12

12

16

0

16

16

0

16

136 %

—

Regioonide Komitee

9

9

11

0

11

11

0

11

124 %

0

Euroopa Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

86 %

0

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

1

0

1

1

0

1

78 %

—

Euroopa välisteenistus

49

49

296

2

297

295

2

297

607 %

1

Kokku

Kokku

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

Nagu varasematelgi aastatel, on ELi üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve.

Ametite eelarved ja nende täitmine ei ole ELi eelarves konsolideeritud. Komisjoni toetus on ELi eelarve osa.

Euroopa välisteenistuse puhul tuleks märkida, et välisteenistus saab lisaks omaenda eelarvele rahalist toetust ka komisjonilt (141,7 miljonit eurot, 2017. aastal 144 miljonit eurot) ning EAFilt ja usaldusfondidelt (70,1 miljonit eurot, 2017. aastal 72 miljonit eurot), mis katab EAFi ja usaldusfondide poolt rahastatavad komisjoni töötajatega seotud kulud, k.a aasta jooksul neist maksetest tekkinud sihtotstarbeline tulu. Need eelarvevahendid antakse Euroopa välisteenistuse käsutusse (sihtotstarbelise tuluna), et katta eeskätt ELi delegatsioonides töötavate komisjoni töötajate kulusid, kuna nende delegatsioonide haldusjuhtimisega tegeleb Euroopa välisteenistus.

5.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Olemasolevad
  assign.
  kokku | Võetud kulukohustused | 2019. aastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbelisest tulust | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastu-võetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 + 11 + 12 |
| Euroopa Parlament | 2 031 | 1 934 | 3 | 56 | 1 993 | 98 % | 22 | 0 | 22 | 16 | — | 0 | 16 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 629 | 527 | 4 | 24 | 555 | 88 % | 23 | 0 | 23 | 46 | 5 | 0 | 51 |
| Komisjon | 174 003 | 155 941 | 866 | 12 051 | 168 859 | 97 % | 4 386 | 525 | 4 911 | 215 | 18 | 0 | 233 |
| Euroopa Kohus | 411 | 407 | 0 | 1 | 407 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Kontrollikoda | 146 | 140 | 0 | 0 | 141 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 140 | 134 | 0 | 4 | 138 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Regioonide komitee | 98 | 95 | 0 | 2 | 97 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa Ombudsman | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 14 | 14 | 0 | 0 | 14 | 94 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa välisteenistus | 984 | 678 | 0 | 247 | 925 | 94 % | 59 | 0 | 59 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Kokku | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Olemasolevad

assign.

kokku

Võetud kulukohustused

2019. aastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbelisest tulust

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastu-võetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5 / 1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 + 11 + 12

Euroopa Parlament

2 031

1 934

3

56

1 993

98 %

22

0

22

16

—

0

16

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

629

527

4

24

555

88 %

23

0

23

46

5

0

51

Komisjon

174 003

155 941

866

12 051

168 859

97 %

4 386

525

4 911

215

18

0

233

Euroopa Kohus

411

407

0

1

407

99 %

1

0

1

3

0

0

3

Kontrollikoda

146

140

0

0

141

96 %

0

0

0

6

0

0

6

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

140

134

0

4

138

99 %

0

0

0

2

0

0

2

Regioonide komitee

98

95

0

2

97

99 %

0

0

0

1

0

0

1

Euroopa Ombudsman

11

10

0

0

10

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

14

14

0

0

14

94 %

0

0

0

1

0

0

1

Euroopa välisteenistus

984

678

0

247

925

94 %

59

0

59

1

0

0

1

Kokku

Kokku

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

5.3.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Olemasolevad
  assign.
  kokku | Tehtud maksed | 2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust
  vastuvõetud
  eelarvest | ülekannetest | sihtotstarbelisest
  tulust
  MISSSING | Kokku | % | automaatsed
  ülekanded | ülekanded
  otsuse
  alusel | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | lõplikust
  vastuvõetud
  eelarvest | ülekannetest | sihtotstarbelisest
  tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Euroopa Parlament | 2 321 | 1 637 | 268 | 28 | 1 933 | 83 % | 298 | 0 | 50 | 347 | 16 | 24 | 0 | 41 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 681 | 470 | 43 | 23 | 536 | 79 % | 61 | 0 | 24 | 84 | 46 | 14 | 0 | 60 |
| Komisjon | 161 390 | 139 260 | 1 394 | 11 879 | 152 533 | 95 % | 706 | 465 | 7 294 | 8 465 | 322 | 68 | 2 | 392 |
| Euroopa Kohus | 432 | 386 | 18 | 1 | 404 | 94 % | 21 | 0 | 1 | 22 | 3 | 3 | 0 | 6 |
| Kontrollikoda | 154 | 133 | 7 | 0 | 140 | 91 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 6 | 1 | 0 | 6 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 150 | 126 | 8 | 3 | 137 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| Regioonide komitee | 108 | 87 | 8 | 1 | 96 | 90 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Euroopa Ombudsman | 12 | 10 | 1 | 0 | 11 | 91 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 16 | 11 | 1 | 0 | 12 | 75 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Euroopa välisteenistus | 1 090 | 575 | 93 | 202 | 870 | 80 % | 102 | 0 | 105 | 208 | 1 | 11 | — | 12 |
| Kokku | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Olemasolevad

assign.

kokku

Tehtud maksed

2019. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust

vastuvõetud

eelarvest

ülekannetest

sihtotstarbelisest

tulust

MISSSING

Kokku

%

automaatsed

ülekanded

ülekanded

otsuse

alusel

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

lõplikust

vastuvõetud

eelarvest

ülekannetest

sihtotstarbelisest

tulust

Kokku

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5 / 1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11

12

13

14

Euroopa Parlament

2 321

1 637

268

28

1 933

83 %

298

0

50

347

16

24

0

41

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

681

470

43

23

536

79 %

61

0

24

84

46

14

0

60

Komisjon

161 390

139 260

1 394

11 879

152 533

95 %

706

465

7 294

8 465

322

68

2

392

Euroopa Kohus

432

386

18

1

404

94 %

21

0

1

22

3

3

0

6

Kontrollikoda

154

133

7

0

140

91 %

7

0

0

8

6

1

0

6

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

150

126

8

3

137

91 %

8

0

1

9

2

2

0

4

Regioonide komitee

108

87

8

1

96

90 %

8

0

1

9

1

1

0

2

Euroopa Ombudsman

12

10

1

0

11

91 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

16

11

1

0

12

75 %

2

0

0

2

1

1

0

2

Euroopa välisteenistus

1 090

575

93

202

870

80 %

102

0

105

208

1

11

—

12

Kokku

Kokku

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

6.   AMETITE EELARVETE TÄITMINE

Alljärgnevad aruanded kajastavad ametite, nii detsentraliseeritud ehk traditsiooniliste kui ka rakendusametite tulusid ja kulusid.

Ametite tulud ja kulud ei ole ELi eelarves konsolideeritud. Komisjoni toetus on ELi eelarve osa.

Muud tuluallikad ja nendest kantud ametite kulud ei ole ELi eelarve täitmise aruandesse lisatud. Iga amet esitab oma aruande. Järgnevates tabelites esitatud teave annab üldpildi nende ELi asutuste rahalisest seisust.

6.1.   EELARVE TULUD

EELARVE TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub | Lõplik vastuvõetud eelarve | Laekunud summad |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) | 6 | 14 | 14 |
| Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) | 9 | 4 | 4 |
| Ühenduse Sordiamet (CVPO) | 17 | 17 | 18 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA) | 17 | 11 | 11 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA) | 15 | 50 | 50 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) | 4 | 15 | 15 |
| Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA) | 18 | 94 | 97 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) | 18 | 98 | 98 |
| Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) | 6 | 198 | 155 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) | 12 | 43 | 44 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 18 | 289 | 306 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) | 17 | 58 | 58 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP) | 15 | 18 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) | 2 | 119 | 121 |
| Euroopa Keskkonnaamet (EEA) | 7 | 66 | 66 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) | 11 | 17 | 17 |
| Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) | 17 | 80 | 80 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) | 4 | 21 | 21 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 6 | 33 | 746 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) | 4 | 8 | 8 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) | 15 | 370 | 345 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) | 12 | 25 | 25 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) | 6 | 77 | 103 |
| Euroopa Ravimiamet (EMA) | 2 | 338 | 317 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) | 18 | 16 | 16 |
| Euroopa Politseiamet | 18 | 137 | 137 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA) | 8 | 49 | 49 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) | 12 | 44 | 44 |
| Euroopa Koolitusfond (ETF) | 15 | 20 | 20 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) | 18 | 23 | 23 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) | 18 | 9 | 14 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) | 9 | 11 | 12 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 6 | 29 | 29 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) | 12 | 403 | 245 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) | 33 | 38 | 38 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME) | 6 | 44 | 44 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E) | 8 | 795 | 831 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA) | 6 | 27 | 27 |
| Teadusuuringute Rakendusamet (REA) | 8 | 70 | 70 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 15 | 47 | 41 |
| Kokku | | 3 822 | 4 377 |

(miljonites eurodes)

Amet

Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub

Lõplik vastuvõetud eelarve

Laekunud summad

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)

6

14

14

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC)

9

4

4

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

17

17

18

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA)

17

11

11

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)

15

50

50

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA)

4

15

15

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)

18

94

97

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

18

98

98

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

6

198

155

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

12

43

44

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

18

289

306

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

17

58

58

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)

15

18

18

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

2

119

121

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

7

66

66

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

11

17

17

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

17

80

80

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)

4

21

21

Euroopa GNSSi Agentuur

6

33

746

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

4

8

8

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

15

370

345

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

12

25

25

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

6

77

103

Euroopa Ravimiamet (EMA)

2

338

317

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

18

16

16

Euroopa Politseiamet

18

137

137

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

8

49

49

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

12

44

44

Euroopa Koolitusfond (ETF)

15

20

20

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

18

23

23

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

18

9

14

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

9

11

12

Euroopa Liidu Raudteeamet

6

29

29

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

12

403

245

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

33

38

38

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)

6

44

44

Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E)

8

795

831

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

6

27

27

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

8

70

70

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

15

47

41

Kokku

Kokku

3 822

3 822

4 377

4 377

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tulu liik | Lõplik vastuvõetud eelarve | Laekunud summad |
| Komisjoni toetus | 1 424 | 1 425 |
| Tasudest saadud tulu | 746 | 726 |
| Muu tulu | 1 652 | 2 226 |
| Kokku | 3 822 | 4 377 |

(miljonites eurodes)

Tulu liik

Lõplik vastuvõetud eelarve

Laekunud summad

Komisjoni toetus

1 424

1 425

Tasudest saadud tulu

746

726

Muu tulu

1 652

2 226

Kokku

Kokku

3 822

3 822

4 377

4 377

6.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | Võetud kulukohustused | Olemasolevad assign. kokku | Tehtud maksed |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) | 14 | 13 | 17 | 14 |
| Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC) | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Ühenduse Sordiamet (CVPO) | 19 | 17 | 18 | 16 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA) | 11 | 10 | 13 | 10 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA) | 50 | 49 | 56 | 48 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) | 16 | 16 | 20 | 14 |
| Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA) | 211 | 154 | 107 | 94 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) | 103 | 94 | 106 | 86 |
| Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) | 237 | 179 | 244 | 151 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) | 44 | 44 | 47 | 41 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 318 | 306 | 406 | 293 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) | 59 | 58 | 69 | 57 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP) | 18 | 18 | 19 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) | 121 | 117 | 133 | 114 |
| Euroopa Keskkonnaamet (EEA) | 97 | 78 | 102 | 61 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) | 18 | 17 | 22 | 19 |
| Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) | 80 | 80 | 87 | 80 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) | 21 | 21 | 25 | 21 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 3 522 | 2 428 | 1 270 | 828 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) | 8 | 8 | 9 | 8 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) | 459 | 395 | 380 | 340 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) | 25 | 25 | 28 | 24 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) | 126 | 114 | 122 | 91 |
| Euroopa Ravimiamet (EMA) | 344 | 312 | 392 | 302 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) | 16 | 16 | 17 | 17 |
| Euroopa Politseiamet | 143 | 132 | 156 | 129 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA) | 49 | 49 | 51 | 48 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) | 46 | 46 | 51 | 44 |
| Euroopa Koolitusfond (ETF) | 20 | 20 | 21 | 20 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) | 23 | 23 | 30 | 23 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) | 14 | 13 | 15 | 11 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) | 12 | 12 | 13 | 11 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 30 | 30 | 34 | 30 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) | 422 | 245 | 445 | 235 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) | 40 | 40 | 47 | 41 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME) | 44 | 44 | 49 | 45 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E) | 1 019 | 1 008 | 847 | 814 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA) | 27 | 27 | 28 | 26 |
| Teadusuuringute Rakendusamet (REA) | 70 | 70 | 73 | 67 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 47 | 45 | 51 | 45 |
| Kokku | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

(miljonites eurodes)

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Võetud kulukohustused

Olemasolevad assign. kokku

Tehtud maksed

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER)

14

13

17

14

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (BEREC)

4

4

5

4

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

19

17

18

16

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA)

11

10

13

10

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA)

50

49

56

48

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA)

16

16

20

14

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA)

211

154

107

94

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

103

94

106

86

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

237

179

244

151

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

44

44

47

41

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

318

306

406

293

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

59

58

69

57

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP)

18

18

19

18

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

121

117

133

114

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

97

78

102

61

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA)

18

17

22

19

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

80

80

87

80

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)

21

21

25

21

Euroopa GNSSi Agentuur

3 522

2 428

1 270

828

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

8

8

9

8

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

459

395

380

340

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

25

25

28

24

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

126

114

122

91

Euroopa Ravimiamet (EMA)

344

312

392

302

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

16

16

17

17

Euroopa Politseiamet

143

132

156

129

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

49

49

51

48

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

46

46

51

44

Euroopa Koolitusfond (ETF)

20

20

21

20

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

23

23

30

23

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

14

13

15

11

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

12

12

13

11

Euroopa Liidu Raudteeamet

30

30

34

30

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

422

245

445

235

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

40

40

47

41

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)

44

44

49

45

Ühisettevõte Fusion for Energy (F4E)

1 019

1 008

847

814

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

27

27

28

26

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

70

70

73

67

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

47

45

51

45

Kokku

Kokku

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulu liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | Võetud kulukohustused | Olemasolevad assign. kokku | Tehtud maksed |
| Halduskulud | 368 | 352 | 445 | 334 |
| Personal | 1 220 | 1 188 | 1 236 | 1 181 |
| Tegevuskulud | 6 358 | 4 836 | 3 944 | 2 826 |
| Kokku | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

(miljonites eurodes)

Kulu liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Võetud kulukohustused

Olemasolevad assign. kokku

Tehtud maksed

Halduskulud

368

352

445

334

Personal

1 220

1 188

1 236

1 181

Tegevuskulud

6 358

4 836

3 944

2 826

Kokku

Kokku

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

SÕNASTIK

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Pensionikohustisi mõjutavate tulevaste sündmuste kulude arvutamisel kasutatud eeldused.

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Määratud väljamaksega skeemi kindlustusmatemaatilise puudu- või ülejäägi muutused. Need tulenevad varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja tegelike sündmuste erinevustest ning kindlustusmatemaatiliste eelduste muutumise mõjust.

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringutest kaetakse institutsioonide ja üksuste jooksvad kulud (isikkoosseisule, hoonetele, bürooseadmetele).

Vastuvõetud eelarve

Vastuvõetud eelarve

Eelarveprojekt muutub vastuvõetud eelarveks niipea, kui eelarvepädevad institutsioonid on selle heaks kiitnud.

Paranduseelarve

Paranduseelarve

Eelarveaasta kestel vastu võetud otsus muuta (suurendada, vähendada, ümber paigutada) jooksva aasta vastuvõetud eelarve erinevaid aspekte.

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Need kujutavad endast aruandeperioodil tekkinud kulusid, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest, s.t ELi liikmesriikide poolt. See on tekkepõhiste raamatupidamisaruannete ja kassapõhise eelarve kooseksisteerimise tagajärg.

Aasta tegevusaruanne

Aasta tegevusaruanne

Iga-aastastes tegevusaruannetes kajastatakse tegevuse tulemusi mh vastavalt võetud eesmärkidele, asjaomastele riskidele ja sisekontrolli vormile. Komisjoni puhul alates 2001. eelarveaastast ja kõigi Euroopa Liidu institutsioonide puhul alates 2003. eelarveaastast peab volitatud eelarvevahendite käsutaja esitama oma institutsioonile oma ülesannete täitmise kohta aasta tegevusaruande koos finants- ja haldusteabega.

Assigneeringud

Assigneeringud

Eelarve rahastamine. Eelarves esitatakse kulukohustuste ja maksete (saajatele sularaha maksmine või pangaülekannete tegemine) prognoos. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud on sageli erinevad (liigendatud assigneeringud), sest mitmeaastased programmid ja projektid seotakse tavaliselt täielikult kulukohustustega nende kinnitamise aastal, makseid aga tehakse nende rakendamisaja jooksul vastavalt nende edenemisele. Liigendamata assigneeringud on halduskulude ja põllumajandusturutoetuste ja otsetoetuste assigneeringud ning nende puhul võrduvad kulukohustuste assigneeringud maksete assigneeringutega.

Sihtotstarbeline tulu

Sihtotstarbeline tulu

Spetsiaalne tulu, mis on ette nähtud konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks. Sihtotstarbelise välistulu peamine allikas on kolmandate riikide rahaline osalus liidu poolt rahastatavates programmides. Sihtotstarbelise sisetulu peamine allikas on tulu kolmandatelt isikutelt nende soovil tarnitud kaupade ja teenuste või tehtud töö eest; ebaõigesti makstud summade tagastamisest tekkiv tulu ning tulu väljaannete ja filmide müügist.

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Kõik finantsvarad (peale tuletisinstrumentide), mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada kuni kajastamise lõpetamiseni (või väärtuse languseni) netovara reservis.

Eelarverida

Eelarverida

Tulud ja kulud on eelarves kajastatud eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud kohustusliku liigenduse kohaselt, mis peegeldab iga punkti sisu ja otstarvet. Eelarverea nimetuses (jaotis, peatükk, artikkel või rida) sisaldub liigendusühiku formaalne kirjeldus.

Assigneeringute tühistamine

Assigneeringute tühistamine

Kasutamata assigneeringud, mida ei tohi enam kasutada.

Assigneeringute ülekandmine

Assigneeringute ülekandmine

Erand aastasuse põhimõttest, kui assigneeringud, mida asjaomasel eelarveaastal kasutada ei saanud, kantakse erandkorras üle kasutamiseks järgmisel aastal.

Kulukohustused

Kulukohustused

Juriidiline kohustus tagada rahastamine teatavatel tingimustel. EL kohustub hüvitama oma osa ELi poolt rahastatava projekti kuludest. Tänased kulukohustused on homsed maksed. Tänased maksed on eilsed kulukohustused.

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneeringutest kaetakse jooksval eelarveaastal võetavate juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud/otsused) kogukulud.

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

Pensioniskeemi kohustuste kasv tulenevalt teenistusest jooksval eelarveaastal.

Kulukohustustest vabastamine

Kulukohustustest vabastamine

Õigusakt, millega tühistatakse varasem kulukohustus (või osa sellest).

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Pensioniskeem, mille hüvitised on reguleerivate normidega määratletud makstud panusest sõltumatult ja ei ole otseselt seotud skeemi investeeringutega. Skeem võib olla rahastatav või mitterahastatav.

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Finantsinstrumendid, mille väärtus on seotud muu finantsinstrumendi, näitaja või kauba väärtuse muutustega. Erinevalt esmase finantsinstrumendi (nt riigivõlakiri) omanikust, kellel on tingimusteta õigus saada tulevikus raha (või muud majanduslikku kasu), on tuletisinstrumendi omanikul üksnes piiratud õigus sellist kasu saada. Tuletisinstrument on näiteks valuuta forvardleping.

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Eelarve täitmise viis. Otsese eelarve täitmise puhul täidavad eelarvet vahetult komisjoni talitused, rakendusametid ja usaldusfondid.

Diskontomäär

Diskontomäär

Raha ajaväärtuse korrigeerimiseks kasutatav määr. Diskonteerimine on meetod, mida kasutatakse erinevatel ajavahemikel tekkivate kulude ja tulude võrdlemiseks.

Tegelik intressimäär

Tegelik intressimäär

Määr, millega diskonteeritakse prognoositavaid tulevasi laekumisi või makseid finantsvara või -kohustuse eeldatava eluaja jooksul vara või kohustuse bilansiline jääkmaksumuseni.

Finantsvarad või -kohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad või -kohustused õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Kõik finantsvarad ja -kohustused, mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada perioodi üle- või puudujäägis (st tuletisinstrumendid).

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsiooni otstarve on kaitsta ELi eelarvet vigu sisaldavate või õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest. Jagatud eelarve täitmisel tekkivate kulude puhul on ebaõigete maksete sissenõudmine peamiselt liikmesriigi kohustus.

„Kinnitatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega on nõustunud asjaomane liikmesriik. „Otsustatud“ finantskorrektsioon on võetud vastu komisjoni otsusega ja on alati netokorrektsioon, mille puhul liikmesriik peab tagastama õigusnormide vastaselt saadud vahendid ELi eelarvesse, mis vähendab pöördumatult asjaomase liikmesriigile eraldatud rahastamispaketti. Kinnitatud ja otsustatud finantskorrektsioonid on kajastatud käesolevas väljaandes ühe kategooriana.

„Rakendatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega täheldatud rikkumine on parandanud.

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Eelarve täitmise viis. Eelarve kaudse täitmise raames delegeerib komisjon eelarve täitmise ülesanded liidu õiguse või siseriikliku õiguse alusel loodud asutustele.

Maksete katkestamine ja peatamine

Maksete katkestamine ja peatamine

Kui komisjon oma töö või auditeerimisasutuste edastatud teabe alusel leiab, et liikmesriik ei ole juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõsiseid puudusi kõrvaldanud ja/või tühistanud deklareeritud ja kinnitatud kulusid, mis on tehtud õigusnormide vastaselt, võib ta maksete tegemise katkestada või peatada.

Õigusnormide rikkumine

Õigusnormide rikkumine

Õigusnormide rikkumine on ELi õigusnormide vastane tegu, mis võib negatiivselt mõjutada ELi finantshuve ning mis võib tuleneda nii toetust taotlevate toetusesaajate kui ka maksete tegemise eest vastutavate ametiasutuste tehtud vigadest. Kui õigusnorme rikutakse meelega, on tegemist pettusega.

Tühistatavad assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutamata assigneeringud, mis tuleb eelarveaasta lõpus tühistada. See tähendab assigneeringust tulenevate kulutamise ja/või kohustuste võtmise volituste täielikku või osalist tühistamist. Vaid ühisettevõtete puhul võib nende suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohaselt lisada kõik kasutamata assigneeringud kuni kolme järgmise aasta tulude ja kulude eelarvestusse (nn „N+3“ reegel). Seega saab ühisettevõtete tühistatavad assigneeringud uuesti kättesaadavaks teha kuni eelarveaastani „N+3“.

Omavahendid

Omavahendid

ELi institutsioonide ja ametite peamine rahastamisallikas, mis on määratletud nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 (omavahendite määrus). Omavahendid jagunevad kogurahvatulul põhinevateks, käibemaksupõhisteks ja traditsioonilisteks.

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringutega kaetakse kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Eelmaksed

Eelmaksed

Makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale käibevahendeid. See võib olla kooskõlas asjaomase lepingu, otsuse, kokkuleppe või alusakti sätetega jagatud mitmeks makseks. Käibevahendid või ettemaksed kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või makstakse tagasi.

Ennetusmeede

Ennetusmeede

Ennetusmeetmed, mis on komisjoni käsutuses ELi eelarve kaitseks, kui ta avastab võimalikke puudusi, hõlmavad ELi eelarvest rakenduskavadele tehtavate maksete peatamist või katkestamist.

Reste à Liquider (RAL, täitmata kulukohustused)

Reste à Liquider (RAL, täitmata kulukohustused)

Summa, mille kohta eelarveline kulukohustus on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud. Need on ELi tulevaste aastate maksekohustused, mis tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Jagatud eelarve täitmine

Jagatud eelarve täitmine

Eelarve täitmise viis. Selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Selle täitmisviisi raames kantakse umbes 80 % kuludest.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

ELi tuluallikas ja ELi meetmete rahastamiseks kasutatavate omavahendite osa. Traditsioonilised omavahendid on määratletud nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 (omavahendite määrus) ning need koosnevad tolli- ja suhkrumaksudest.

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused eelarveridade vahel on assigneeringute viimine ühelt eelarverealt teisele eelarveaasta jooksul, moodustades erandi eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttest. Need on siiski Euroopa Liidu toimimise lepinguga sõnaselgelt lubatud finantsmääruses sätestatud tingimustel. Finantsmääruses on nimetatud erinevaid ümberpaigutamiste liike, sõltuvalt sellest, kas need toimuvad eelarve jaotiste, peatükkide, artiklite või rubriikide piires, ja need nõuavad erineva tasandi kinnitust.

LÜHENDITE LOETELU

| AAR | Iga-aastane tegevusaruanne |
| --- | --- |
| ABB | Tegevuspõhine eelarvestamine |
| ABM | Tegevuspõhine juhtimine |
| ACER | Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet |
| AMIF | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond |
| AOD | Volitatud eelarvevahendite käsutaja |
| ARTEMIS | Kõrgetasemelised teadusuuringud ja tehnoloogia intelligentsete manussüsteemide jaoks |
| ATM | Lennuliikluse korraldamine |
| BBI | Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte |
| BEREC | Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet |
| BIC | Biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium |
| BIS | Rahvusvaheliste Arvelduste Pank |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | Maksebilansi tasakaalustamine |
| BUFI fond | Eelarve trahvide fond |
| CAP | Ühine põllumajanduspoliitika |
| CCS LGF | Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu |
| CEDEFOP | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus |
| CEF | Euroopa ühendamise rahastu |
| CEF DI | Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument |
| CEPOL | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet |
| CF | Ühtekuuluvusfond |
| CHAFEA | Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet |
| CIP | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm |
| COM | Komisjon |
| Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm |
| COSO | Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee |
| CPR | Ühissätete määrus |
| CPVO | Ühenduse Sordiamet |
| D&WM | Dekomisjoneerimine ja jäätmekäitlus |
| EACEA | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet |
| EAFRD | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond |
| EAGF | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond |
| EAGGF | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond |
| EASA | Euroopa Lennundusohutusamet |
| EaSI | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon |
| EASME | Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet |
| EASO | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet |
| EBA | Euroopa Pangandusjärelevalve |
| EBRD | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank |
| ECA | Euroopa Kontrollikoda |
| EKP | Euroopa Keskpank |
| ECDC | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus |
| ECHA | Euroopa Kemikaaliamet |
| ECOFIN | Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu |
| ESTÜ | Euroopa Söe- ja Teraseühendus |
| ECSEL | Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel |
| EAF | Euroopa Arengufond |
| EDIF | Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu |
| EMP | Euroopa Majanduspiirkond |
| EEA | Euroopa Keskkonnaamet |
| EEAS | Euroopa välisteenistus |
| EFCA | Euroopa Kalanduskontrolli Amet |
| EKF | Euroopa Kalandusfond |
| EFSA | Euroopa Toiduohutusamet |
| EFSD | Euroopa Säästva Arengu Fond |
| EFSE | Euroopa Kagu-Euroopa Fond |
| EFSF | Euroopa Finantsstabiilsuse Fond |
| EFSI | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond |
| EFSM | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism |
| EFTA | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| EGNOS | Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem |
| EIP | Euroopa Investeerimispank |
| EIF | Euroopa Investeerimisfond |
| EIGE | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut |
| EIOPA | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve |
| EIT | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut |
| ElectriFI | Elektrifitseerimise rahastamise algatus |
| EMA | Euroopa Ravimiamet |
| EMCDDA | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus |
| EMKF | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond |
| EMSA | Euroopa Meresõiduohutuse Amet |
| EMU | Majandus- ja rahaliit |
| ENEF | Ettevõtete laenufond |
| ENIAC | Euroopa Nanotehnoloogiaalgatuse Nõuandekogu |
| ENIF | Ettevõtete innovatsioonifond |
| ENISA | Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet |
| ENPI | Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument |
| EP | Euroopa Parlament |
| ERCEA | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet |
| ERDF | Euroopa Regionaalarengu Fond |
| ESA | Euroopa Kosmoseagentuur |
| Euroopa Sotsiaalfond | Euroopa Sotsiaalfond |
| ESIF | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid |
| ESM | Euroopa stabiilsusmehhanism |
| ESMA | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve |
| ETF | Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 |
| ETF | Euroopa Koolitusfond |
| EL | Euroopa Liit |
| EUIPO | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet |
| eu-LISA | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet |
| EUMETSAT | Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon |
| EU-OSHA | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet |
| Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| Eurofound | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond |
| EUROJUST | Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus |
| EUROPOL | Euroopa Politseiamet |
| F4E | Ühisettevõte Fusion for Energy |
| FCH | Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna ühisettevõte |
| FIFG | Kalanduse Arendusrahastu |
| FIFO | Lihtjärjekord |
| FP7 | Teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse seitsmes raamprogramm |
| FR | Finantsmäärus |
| FRA | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet |
| Frontex | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet |
| FSDA | Raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs |
| SKP | Sisemajanduse koguprodukt |
| GMES | Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire |
| GNI | Rahvamajanduse kogutulu |
| GNSS | Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem |
| H2020 | Horisont 2020 |
| ICSLT | Rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel |
| IFRP | Finantsaruandluse koondpakett |
| IIW | Taristu- ja innovatsioonikomponent |
| IMF | Rahvusvaheline Valuutafond |
| IMI | Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte |
| INEA | Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet |
| IPA II | Ühinemiseelse abi rahastamisvahend |
| IPSAS | Rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu |
| ISF | Sisejulgeolekufond |
| IT | Infotehnoloogia |
| ITER | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor |
| JAP | Ühine tegevuskava |
| JRC | Teadusuuringute Ühiskeskus |
| JU | Ühisettevõte |
| LGTT | TEN-T projektide laenutagamisvahend |
| MAP | Mitmeaastane programm – keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm |
| MEP | Euroopa Parlamendi liige |
| MFA | Makromajanduslik finantsabi |
| MFF | Mitmeaastane finantsraamistik |
| MSME | Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted |
| NEET-noored | Isikud, kes ei õpi ega tööta |
| ORD | Omavahendite otsus |
| PBI | Projektivõlakirjade algatus |
| PF4EE | Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend |
| PGF | Osalejate tagatisfond |
| PMF | Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ |
| PPP | Avaliku ja erasektori partnerlus |
| PSEO | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem |
| R&I | Teadustegevus ja innovatsioon |
| RAL | „Reste à Liquider“ (täitmata kulukohustused) |
| REA | Teadusuuringute Rakendusamet |
| RSFF | Riskijagamisrahastu |
| RTD | Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus |
| S&P | Standard & Poor’s Financial Services LLC |
| SANAD | Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond |
| SAPARD | Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm. |
| SEMED | Vahemere lõuna- ja idapiirkonna mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm |
| SESAR | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte |
| SIUGI | VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend |
| SME | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| SMEW | VKEde komponent |
| ELTL | Euroopa Liidu toimimise leping |
| TOR | Traditsioonilised omavahendid |
| TRDI | Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend |
| VAT | Käibemaks |
| YEI | Noorte tööhõive algatus |

AAR

Iga-aastane tegevusaruanne

ABB

Tegevuspõhine eelarvestamine

ABM

Tegevuspõhine juhtimine

ACER

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

AMIF

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

AOD

Volitatud eelarvevahendite käsutaja

ARTEMIS

Kõrgetasemelised teadusuuringud ja tehnoloogia intelligentsete manussüsteemide jaoks

ATM

Lennuliikluse korraldamine

BBI

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte

BEREC

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet

BIC

Biotoorainel põhineva tööstuse konsortsium

BIS

Rahvusvaheliste Arvelduste Pank

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi tasakaalustamine

BUFI fond

Eelarve trahvide fond

CAP

Ühine põllumajanduspoliitika

CCS LGF

Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu

CEDEFOP

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

CEF

Euroopa ühendamise rahastu

CEF DI

Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument

CEPOL

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet

CF

Ühtekuuluvusfond

CHAFEA

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

CIP

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm

COM

Komisjon

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm

COSO

Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee

CPR

Ühissätete määrus

CPVO

Ühenduse Sordiamet

D&WM

Dekomisjoneerimine ja jäätmekäitlus

EACEA

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

EAFRD

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

EAGF

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

EAGGF

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond

EASA

Euroopa Lennundusohutusamet

EaSI

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon

EASME

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

EASO

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

EBA

Euroopa Pangandusjärelevalve

EBRD

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

ECA

Euroopa Kontrollikoda

EKP

Euroopa Keskpank

ECDC

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

ECHA

Euroopa Kemikaaliamet

ECOFIN

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu

ESTÜ

Euroopa Söe- ja Teraseühendus

ECSEL

Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel

EAF

Euroopa Arengufond

EDIF

Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu

EMP

Euroopa Majanduspiirkond

EEA

Euroopa Keskkonnaamet

EEAS

Euroopa välisteenistus

EFCA

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

EKF

Euroopa Kalandusfond

EFSA

Euroopa Toiduohutusamet

EFSD

Euroopa Säästva Arengu Fond

EFSE

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

EFSF

Euroopa Finantsstabiilsuse Fond

EFSI

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond

EFSM

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

EFTA

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

EGNOS

Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem

EIP

Euroopa Investeerimispank

EIF

Euroopa Investeerimisfond

EIGE

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

EIOPA

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

EIT

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

ElectriFI

Elektrifitseerimise rahastamise algatus

EMA

Euroopa Ravimiamet

EMCDDA

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

EMKF

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

EMSA

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

EMU

Majandus- ja rahaliit

ENEF

Ettevõtete laenufond

ENIAC

Euroopa Nanotehnoloogiaalgatuse Nõuandekogu

ENIF

Ettevõtete innovatsioonifond

ENISA

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet

ENPI

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

EP

Euroopa Parlament

ERCEA

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

ERDF

Euroopa Regionaalarengu Fond

ESA

Euroopa Kosmoseagentuur

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

ESIF

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid

ESM

Euroopa stabiilsusmehhanism

ESMA

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

ETF

Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998

ETF

Euroopa Koolitusfond

EL

Euroopa Liit

EUIPO

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

eu-LISA

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet

EUMETSAT

Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon

EU-OSHA

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet

Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

Eurofound

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

EUROJUST

Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus

EUROPOL

Euroopa Politseiamet

F4E

Ühisettevõte Fusion for Energy

FCH

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna ühisettevõte

FIFG

Kalanduse Arendusrahastu

FIFO

Lihtjärjekord

FP7

Teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse seitsmes raamprogramm

FR

Finantsmäärus

FRA

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Frontex

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

FSDA

Raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs

SKP

Sisemajanduse koguprodukt

GMES

Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire

GNI

Rahvamajanduse kogutulu

GNSS

Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem

H2020

Horisont 2020

ICSLT

Rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel

IFRP

Finantsaruandluse koondpakett

IIW

Taristu- ja innovatsioonikomponent

IMF

Rahvusvaheline Valuutafond

IMI

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte

INEA

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

IPA II

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

IPSAS

Rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu

ISF

Sisejulgeolekufond

IT

Infotehnoloogia

ITER

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

JAP

Ühine tegevuskava

JRC

Teadusuuringute Ühiskeskus

JU

Ühisettevõte

LGTT

TEN-T projektide laenutagamisvahend

MAP

Mitmeaastane programm – keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm

MEP

Euroopa Parlamendi liige

MFA

Makromajanduslik finantsabi

MFF

Mitmeaastane finantsraamistik

MSME

Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

NEET-noored

Isikud, kes ei õpi ega tööta

ORD

Omavahendite otsus

PBI

Projektivõlakirjade algatus

PF4EE

Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend

PGF

Osalejate tagatisfond

PMF

Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“

PPP

Avaliku ja erasektori partnerlus

PSEO

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

R&I

Teadustegevus ja innovatsioon

RAL

„Reste à Liquider“ (täitmata kulukohustused)

REA

Teadusuuringute Rakendusamet

RSFF

Riskijagamisrahastu

RTD

Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus

S&P

Standard & Poor’s Financial Services LLC

SANAD

Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond

SAPARD

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm.

SEMED

Vahemere lõuna- ja idapiirkonna mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm

SESAR

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte

SIUGI

VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend

SME

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

SMEW

VKEde komponent

ELTL

Euroopa Liidu toimimise leping

TOR

Traditsioonilised omavahendid

TRDI

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend

VAT

Käibemaks

YEI

Noorte tööhõive algatus

---

(1)  Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võtab liit meetmeid üksnes juhul, kui liikmesriigid üksi ei saa piisaval määral saavutada kavandatud meetme eesmärke, vaid neid saab nende ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei või liidu meetme sisu ega vorm minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vt ELi toimimise lepingu artikkel 5.

1

(2)  Vt komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“, KOM(2010) 2020 (lõplik), 3. märts 2010.

2

Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia

(3)  Komisjoni teatis „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud. Euroopa tegevus jätkusuutlikkuse tagamiseks“, SWD(2016) 390 final, 22. november 2016.

3

Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud. Euroopa tegevus jätkusuutlikkuse tagamiseks

(4)  2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 373, 20.12.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

5

(6)  Euroopa Liidu toimimise leping, artikkel 317.

6

(7)  Vt lisateavet president Junckeri ja esimese asepresidendi Timmermansi teatises komisjonile „Euroopa Komisjoni juhtimine“, C(2017) 6915 final, 11. oktoober 2017, URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

7

(8)  Näiteks sisekontrolli normid põhinevad COSO (Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee) 2013. aasta sisekontrolli põhimõtetel.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_et. Vt lisateavet teatises komisjonile „Juhtimiskorra ühtlustamine ja tugevdamine Euroopa Komisjonis“, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governa-nce-european-commission_en.pdf.

9

(10)  Eriaruanne nr 27/2016 „Euroopa Komisjoni juhtimine kui parim tava?“.

10

(11)  Selle tulemusena tähistatakse mõistega Euroopa Komisjon nii institutsiooni – komisjoni liikmetest moodustatud kolleegiumi – kui ka selle juhatust, mida haldavad selle struktuuriüksuste peadirektorid (ja muude halduslike struktuuriüksuste, nagu talituste, büroode ja rakendusametite juhid).

11

(12)  Euroopa Ülemkogu 22. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/476, tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (ELT L 80 I , 22.3.2019, lk).

12

(13)  Euroopa Ülemkogu 11. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/584, tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (ELT L 101, 11.4.2019, lk 1).

13

(14)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

14

(*1)  Euroopa Parlament võttis 12. detsembril 2018 vastu eelarve, milles on ette nähtud ELi lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2019. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise.

*1

Euroopa Parlament võttis 12. detsembril 2018 vastu eelarve, milles on ette nähtud ELi lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2019. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise.

(15)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

15

(16)  Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem on kindlaksmääratud hüvitisi maksev tinglik (virtuaalne) fond, mille kaudu töötajate sissemaksete arvel rahastatakse nende tulevasi pensione. Ehkki see ei ole tegelikult investeerimisfond, loetakse summa, mille selline fond võinuks koguda, investeerituks liikmesriikide pikaajalistesse võlakirjadesse ja kajastatakse Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruandes pensionikohustustes. Liikmesriigid tagavad ühiselt hüvitiste maksmise vastavalt personalieeskirjade artiklile 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikele 3 (vt skeemi üksikasjalikku kirjeldust dokumendis COM(2018) 829).

16

(17)  ELT L 345, 27.12.2017, lk 34.

17

(18)  ELT L 249, 27.9.2017, lk 1.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).

19

(20)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 39.

20

(21)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

21

(*2)  „Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita“ hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja programme, mis ei ole seotud ühegi rubriigiga ja mille summad on eraldi võetuna ebaolulised.

*2

„Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita“ hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja programme, mis ei ole seotud ühegi rubriigiga ja mille summad on eraldi võetuna ebaolulised.

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta otsus (EL) 2018/412, millega muudetakse otsust nr 466/2014/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks (ELT L 76, 19.3.2018, lk 30).

22

(23)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

23

(24)  ELT L 122, 24.4.2014, lk 44.

24

(25)  ELT L 349, 21.12.2013, lk 100.

25

(26)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.

26

(27)  ELT L 70, 12.3.2019, lk 1.

27

(28)  ELT L 291, 16.11.2018, lk 3.

28

(29)  ELT L 132, 21.5.2016, lk 85.

29

(*3)  Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

*3

Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

(*4)  Müügivalmis finantsvarad (v.a omakapitaliinstrumendid ja ühtne fond).

*4

Müügivalmis finantsvarad (v.a omakapitaliinstrumendid ja ühtne fond).

(*5)  Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina.

*5

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina.

(30)  Nõukogu 18. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 431/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (ELT L 128, 27.5.2009, lk 1).

30

(31)  Nõukogu 11. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (ELT L 118, 12.5.2010, lk 1).

31

(*6)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

*6

Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

(*7)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

*7

Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

(32)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

32

Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

(*8)  Tabelis esitatud varad hõlmavad mitut raamatupidamise aastaaruande kirjet (müügivalmis finantsinstrumendid 4 387 miljonit eurot, millest 1 294 miljonit eurot on kapitaliinstrumendid); raha ja raha ekvivalendid 1 615 miljonit eurot; laenud 64 miljonit eurot ja muud punktid 49 miljonit eurot.

*8

Tabelis esitatud varad hõlmavad mitut raamatupidamise aastaaruande kirjet (müügivalmis finantsinstrumendid 4 387 miljonit eurot, millest 1 294 miljonit eurot on kapitaliinstrumendid); raha ja raha ekvivalendid 1 615 miljonit eurot; laenud 64 miljonit eurot ja muud punktid 49 miljonit eurot.

(*9)  Tabelis esitatud kohustused hõlmavad mitut raamatupidamise aastaaruande kirjet (eraldised 1 337 miljonit eurot; võlgnevused 69 miljonit eurot ja muud punktid 22 miljonit eurot).

*9

Tabelis esitatud kohustused hõlmavad mitut raamatupidamise aastaaruande kirjet (eraldised 1 337 miljonit eurot; võlgnevused 69 miljonit eurot ja muud punktid 22 miljonit eurot).

(*10)  Teatavate tagatiste puhul on ELi võetud risk täielikult kaetud tehtud eraldistega.

*10

Teatavate tagatiste puhul on ELi võetud risk täielikult kaetud tehtud eraldistega.

(*11)  Ilma refinantseerimistehinguteta.

*11

Ilma refinantseerimistehinguteta.

(*12)  V.a ennetav abi.

*12

V.a ennetav abi.

(33)  Lisateavet saate järgmiselt veebisaidilt: Euroopa Komisjon, Euroopa majanduse 2019. aasta talveprognoos. URL: https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-winter-2019_en

33

(34)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

34

(35)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 29.

35

---

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

| 30.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/168 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/168

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

(2019/C 327/02)

Arvamus

| I. | Auditeerisime






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2019, ning |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2019, ning

| b) | alustehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  II. | Meie hinnangul annab Euroopa Liidu (EL) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi ELi finantsolukorrast 31. detsembri 2018. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Kulutused

| Märkusega arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Välja arvatud punktis „Alus märkusega arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“ kirjeldatud asjaolude mõju, on 2018. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud heaks kiidetud kulutused meie hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Märkusega arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Viisime auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite (ISA) ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega (ISSAI). Meie nendest standarditest tulenevaid kohustusi kirjeldatakse üksikasjalikumalt allpool osas „Audiitori kohustused konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel“. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga oleme sõltumatu ning täitnud oma eetikaalased kohustused. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuse avaldamiseks piisav ja asjakohane. |
| --- | --- |

V.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. | Leidsime 2018. aastal, et suure riskiga kulutused (peamiselt kulude hüvitamise alusel tehtavad kulutused, mille suhtes kehtivad keerulised eeskirjad) (3) on olulisel määral vigadest mõjutatud. Meie hinnangul on suure riskiga kulutuste veamäär 4,5 %. Meie üldine hinnanguline veamäär (2,6 %) ületab endiselt olulisuse piirmäära, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Väiksese riskiga kulutused, mida tehakse peamiselt toetusõiguste alusel ja mille suhtes kohaldatakse lihtsustatud/vähem keerukaid eeskirju, ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (4). |
| --- | --- |

VI.

Peamised audititeemad

| Hindasime Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalikku mõju 2018. aasta raamatupidamise aastaaruandele









  VII. | 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest EList lahkuda. 10. aprillil 2019 nõustus Euroopa Ülemkogu pikendama Ühendkuningriigi lahkumiseks seatud tähtaega (5) nii kaua kui vaja, kuid hiljemalt 31. oktoobrini 2019. Nõukogu otsuse kohaselt peab Ühendkuningriik EList lahkuma selle kuu esimesel päeval, mis järgneb ratifitseerimismenetluse lõpetamisele, või 1. novembril 2019, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Ühendkuningriik jääb kuni uue väljaastumiskuupäevani liidu liikmeks, kellel on Euroopa Liidu lepingu artiklis 50 sätestatud täielikud õigused ja kohustused, ning tal on õigus oma väljaastumistaotlus igal ajal tühistada. |
| --- | --- |

Hindasime Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalikku mõju 2018. aasta raamatupidamise aastaaruandele

VII.

| VIII. | Nagu on märgitud punktis II, on ELi 2018. aasta konsolideeritud aastaaruanne koostatud nii, et see kajastaks ELi finantsolukorda 31. detsembri 2018. aasta seisuga ning 2018. aasta finantstulemusi, rahavoogusid ja netovara muutusi. ELi 2018. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab läbirääkimiste olukorda 31. detsembri 2018. aasta seisuga. Nimetatud kuupäeval ja kuni kuupäevani, mil me oma audititöö lõpetasime, oli Ühendkuningriik endiselt ELi liikmesriik. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Me ei tuvastanud ühtegi Ühendkuningriigi väljaastumisega seotud sündmust, mis nõuaks muudatusi vastavalt rahvusvahelisele raamatupidamisstandardile, mis käsitleb aruandekuupäeva järgseid sündmusi (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Hindame ka tulevikus Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalikku mõju ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannetele. ELi tulevased konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded peavad kajastama väljaastumisprotsessi seisu või tulemust. Kui me lõpetasime 2018. aasta raamatupidamise aastaaruande auditeerimise, ei olnud veel teada, kas Ühendkuningriik tegelikult EList lahkub, ning kui ta seda teeb, siis millisel kuupäeval ja millistel tingimustel. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Praeguse seisuga ei avalda Ühendkuningriigi väljaastumine ELi 2018. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele finantsmõju ning me järeldame, et 31. detsembri 2018. aasta seisuga koostatud raamatupidamise aastaaruanne peegeldab korrektselt väljaastumisprotsessi olukorda nimetatud kuupäeval. |
| --- | --- |

XI.

Hindasime pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust

| XII. | ELi bilanss sisaldas 2018. aasta lõpus pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust summas 80,5 miljardit eurot. Tegemist on bilansi ühe suurema kohustusega, mis moodustas kõigist 2018. aasta kohustustest (235,9 miljardit eurot) enam kui kolmandiku. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Kõige suurem osa pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste eraldisest (70,0 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et katta olemasolevad vanaduspensioni kohustused (7). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi töötajate leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Pensioniskeemist tulenevaid hüvitisi makstakse ELi eelarvest. Liikmesriigid tagavad hüvitiste maksmise ühiselt ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. Eurostat arvutab selle kohustuse komisjoni peaarvepidaja nimel, kasutades komisjoni kindlustusmatemaatiliste nõustajate hinnatud parameetreid. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Suuruselt teise osa pensionidest ja töötajatele makstavatest muudest hüvitistest (8,7 miljardit eurot) moodustavad ELi hinnangulised kohustused ühise ravikindlustusskeemi (JSIS) ees. Nimetatud kohustus on seotud ELi töötajate tervishoiukuludega, mis tuleb tasuda peale töötajate teenistusest lahkumist (sellest on maha arvestatud nende sissemaksed). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Auditi käigus hindasime pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja pensionikohustuse väärtuse arvestamist. Hindamine põhines kindlustusmatemaatika valdkonna välisekspertide tööl ning selle eesmärk oli koostada uuring pensioni- ja ühise ravikindlustusskeemi kohustuste kohta. Kontrollisime nii arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, kohustuse arvutamist kui ka selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Nagu märgitud konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9, on komisjon jätkuvalt parandanud töötajatele makstavate hüvitiste kohustuse arvutamise korda; meie omakorda jätkame selle protsessi jälgimist. |
| --- | --- |

XV.

Hindasime raamatupidamise aastaaruandes esitatud olulisi viitkulusid aasta lõpu seisuga

| XVI. | 2018. aasta lõpu seisuga kuulus toetusesaajatele väljamaksmisele hinnanguliselt 99,8 miljardit eurot kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mille kohta ei olnud veel maksetaotlusi esitatud (2017. aasta lõpus 100,9 miljardit eurot). Komisjon kajastas need summad viitkuludena (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | 2018. aasta lõpu seisuga moodustas ELi raamatupidamise aastaaruandes kajastatud jagatud eelarve täitmise korras hallatavate rahastamisvahendite ja abikavade kasutamata summa hinnanguliselt 6,5 miljardit eurot (2017. aasta lõpus 4,7 miljardit eurot), mis on kajastatud bilansis kui „Muud ettemaksed liikmesriikidele“. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Selleks et hinnata nende hinnangulist mahtu aasta lõpus, uurisime komisjoni loodud kulude periodiseerimise süsteemi ning kontrollisime selle õigsust ja täielikkust peadirektoraatides, kus tehti enamik makseid. Lisaks kontrollisime arvete ja eelmaksete valimit uurides asjaomaseid periodiseerimisarvutusi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Küsisime komisjoni raamatupidamistalitustelt täiendavaid selgitusi nende hinnangute koostamise üldise metoodika kohta. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Järeldame, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude ja liikmesriikidele tehtud muude ettemaksete hinnanguline kogusumma on esitatud õiglaselt. |
| --- | --- |

XIX.

Muud asjaolud

| XX. | Juhtkond vastutab muu teabe esitamise eest. Nimetatud mõiste hõlmab finantsaruandeid selgitavat arutelu ja analüüsi, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega selle kohta koostatud kontrollikoja aruannet. Meie arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja me ei esita selle kohta mingit kindlustandvat järeldust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on meie ülesanne tutvuda muu teabega ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või meie auditi käigus hangitud teabest, või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui me järeldame, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, peame seda oma aruandes käsitlema. Meil ei ole sellekohaseid tähelepanekuid. |
| --- | --- |

XX.

Juhtkonna kohustused

| XXI. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus ELi raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Finantsmääruse kohaselt (IX jagu) peab komisjoni peaarvepidaja esitama ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimiseks esmalt esialgsena (aruandeaastale järgneva aasta 31. märtsiks) ja lõplikul kujul 31. juuliks. Esialgne raamatupidamise aastaaruanne peaks juba andma ELi finantsolukorrast õige ja õiglase pildi. Seetõttu on ülimalt oluline, et esialgse raamatupidamise aastaaruande kõik kontod esitatakse lõplike arvutustena, mis võimaldavad meil täita oma ülesandeid vastavalt finantsmääruse X jao sätetele ja selleks ette nähtud tähtaegade piires. Esialgse ja lõpliku raamatupidamise aastaaruande vahelised erinevused peaksid tavaliselt tulenema üksnes meie tähelepanekutest. |
| --- | --- |

XXIV.

Audiitori kohustused konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XXV. | Meie eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida tehakse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Tulude puhul lähtume käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse; seejärel hindame komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamisarvestusse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollime tolliasutuste arvepidamist ja analüüsime tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Kulutuste puhul auditeerime maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal). |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineme kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Meie ülesanne on ka






  a) | teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime audititõendeid, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata; |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime audititõendeid, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata;

| b) | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

b)

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks);

| c) | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

c)

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| d) | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

d)

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| e) | hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt; |
| --- | --- |

e)

hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt;

| f) | hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Vastutame auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest, ning vastutame üksi auditiarvamuse esitamise eest. |
| --- | --- |

f)

hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Vastutame auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest, ning vastutame üksi auditiarvamuse esitamise eest.

| XXIX. | Vahetame juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Komisjoni ja teiste auditeeritud üksustega arutatud teemade seast valime välja need, mis olid konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse meie aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) me otsustame, et teemat ei tohi meie aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXX.

18. juuli 2019

President

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad ka selgitavaid lisasid.

2

(3)  Nende kogusumma oli 61,0 miljardit eurot. Täiendav teave on esitatud meie 2018. aasta aastaaruande punktides 1.19–1.21.

3

(4)  Nende kogusumma oli 59,6 miljardit eurot. Täiendav teave on esitatud meie 2018. aasta aastaaruande punktis 1.18.

4

(5)  EUCO XT 20013/19 – Euroopa Ülemkogu otsus, tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega.

5

(6)  Vt rahvusvaheline avaliku sektori raamatupidamisstandard (IPSAS) nr 14 – aruandekuupäeva järgsed sündmused.

6

(7)  Vt IPSAS nr 39 – Töötajate hüvitised. PSEO puhul kajastab kindlaksmääratud hüvitise kohustus nende eeldatavate tulevaste maksete nüüdisväärtust, mis ELil tuleb teha, et katta praeguse ja varasemate perioodide tööalasest teenistusest tulenevad pensionikohustused.

7

(8)  Need hõlmasid bilansi passiva poolel kajastatud viitkulusid summas 62,9 miljardit eurot ja aktiva poolel kajastatud 36,9 miljardit eurot, mis vähendasid eelrahastamise mahtu.

8

---