# Euroopan unionin C 366/2019

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 366 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 62. vuosikerta30. lokakuuta 2019 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 366

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

62. vuosikerta30. lokakuuta 2019

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan järjestelmäriskikomitea |
| 2019/C 366/01 | Euroopan Järjestelmäriskikomitean Suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin riskitekijöistä Belgian asuinkiinteistösektorilla (EJRK/2019/4) | 1 |
| 2019/C 366/02 | Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tanskassa (EJRK/2019/5) | 7 |
| 2019/C 366/03 | Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EJRK/2019/6) | 14 |
| 2019/C 366/04 | Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EJRK/2019/7) | 22 |
| 2019/C 366/05 | Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa (EJRK/2019/8) | 29 |
| 2019/C 366/06 | Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EJRK/2019/9) | 35 |
| 2019/C 366/07 | Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tšekin tasavallassa (EJRK/2019/10) | 41 |
| 2019/C 366/08 | Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Saksassa (EJRK/2019/11) | 45 |
| 2019/C 366/09 | Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ranskassa (EJRK/2019/12) | 49 |
| 2019/C 366/10 | Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Islannissa (EJRK/2019/13) | 53 |
| 2019/C 366/11 | Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Norjassa (EJRK/2019/14) | 57 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

2019/C 366/01

Euroopan Järjestelmäriskikomitean Suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin riskitekijöistä Belgian asuinkiinteistösektorilla (EJRK/2019/4)

1

2019/C 366/02

Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tanskassa (EJRK/2019/5)

7

2019/C 366/03

Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EJRK/2019/6)

14

2019/C 366/04

Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EJRK/2019/7)

22

2019/C 366/05

Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa (EJRK/2019/8)

29

2019/C 366/06

Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EJRK/2019/9)

35

2019/C 366/07

Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tšekin tasavallassa (EJRK/2019/10)

41

2019/C 366/08

Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Saksassa (EJRK/2019/11)

45

2019/C 366/09

Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ranskassa (EJRK/2019/12)

49

2019/C 366/10

Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Islannissa (EJRK/2019/13)

53

2019/C 366/11

Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Norjassa (EJRK/2019/14)

57

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 366/12 | Euron kurssi — 29. lokakuuta 2019 | 60 |
| 2019/C 366/13 | Ilmoitus tullivälineen perustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 14 a artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 24 a artiklan panemiseksi täytäntöön annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1131 soveltamisesta | 61 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2019/C 366/12

Euron kurssi — 29. lokakuuta 2019

60

2019/C 366/13

Ilmoitus tullivälineen perustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 14 a artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 24 a artiklan panemiseksi täytäntöön annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1131 soveltamisesta

61

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan järjestelmäriskikomitea

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/1

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin riskitekijöistä Belgian asuinkiinteistösektorilla

(EJRK/2019/4)

(2019/C 366/01)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä. |
| --- | --- |

(1)

Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä.

| (2) | Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(2)

Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

| (3) | Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen. |
| --- | --- |

(3)

Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

| (4) | Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

(4)

Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

| (5) | Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista. |
| --- | --- |

(5)

Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

| (6) | Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet. |
| --- | --- |

(6)

Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet.

| (7) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Belgia (6). |
| --- | --- |

(7)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Belgia (6).

| (8) | Vuonna 2016 Belgian asuinkiinteistömarkkinoilla havaittu merkittävin haavoittuvuus oli sekä asuntojen hintojen että kiinnelainojen ripeä kasvu sekä kotitalouksien jo ennestään korkea ja kasvava velkaantuneisuus, mihin liittyi kiinnelainojen velallisten kasvavan joukon mahdollinen haavoittuvuus epäsuotuisille talouden olosuhteille tai asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisalle kehitykselle Belgiassa. |
| --- | --- |

(8)

Vuonna 2016 Belgian asuinkiinteistömarkkinoilla havaittu merkittävin haavoittuvuus oli sekä asuntojen hintojen että kiinnelainojen ripeä kasvu sekä kotitalouksien jo ennestään korkea ja kasvava velkaantuneisuus, mihin liittyi kiinnelainojen velallisten kasvavan joukon mahdollinen haavoittuvuus epäsuotuisille talouden olosuhteille tai asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisalle kehitykselle Belgiassa.

| (9) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7). |
| --- | --- |

(9)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7).

| (10) | Belgian osalta tässä hiljattain tehdyssä arvioinnissa kävi ilmi, että vuodesta 2016 jatkunut asuntolainojen vahva kasvu on edelleen kiihdyttänyt kotitalouksien velkaantuneisuutta. Asuntojen hintojen nousun hidastumisesta huolimatta tämä aiempi kehitys aiheuttaa huolta mahdollisesta hintojen yliarvostuksesta. Lisäksi merkittävä osuus kiinnelainoista myönnetään edelleen kotitalouksille, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Tätä taustaa vasten vuonna 2013 käyttöön otettu viiden prosentin suuruinen riskipainon korotus, jota sovelletaan sisäisten luokitusten menetelmää (IRB) käyttävien luottolaitosten kiinnelainasalkkuihin, on osaltaan lisännyt näiden laitosten häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

(10)

Belgian osalta tässä hiljattain tehdyssä arvioinnissa kävi ilmi, että vuodesta 2016 jatkunut asuntolainojen vahva kasvu on edelleen kiihdyttänyt kotitalouksien velkaantuneisuutta. Asuntojen hintojen nousun hidastumisesta huolimatta tämä aiempi kehitys aiheuttaa huolta mahdollisesta hintojen yliarvostuksesta. Lisäksi merkittävä osuus kiinnelainoista myönnetään edelleen kotitalouksille, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Tätä taustaa vasten vuonna 2013 käyttöön otettu viiden prosentin suuruinen riskipainon korotus, jota sovelletaan sisäisten luokitusten menetelmää (IRB) käyttävien luottolaitosten kiinnelainasalkkuihin, on osaltaan lisännyt näiden laitosten häiriönsietokykyä.

| (11) | Vuonna 2018 Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique korotti tätä viiden prosentin korotusta riskipainoihin asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklaa nojalla soveltaen suhteellista riskipainon korotusta, jonka määrä vastaa 33 prosenttia riskipainojen vastuilla painotetusta keskiarvosta, ja jota sovelletaan kunkin luottolaitoksen asuntolainasalkkujen maksukyvyttömyystilassa oleviin vastuisiin. |
| --- | --- |

(11)

Vuonna 2018 Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique korotti tätä viiden prosentin korotusta riskipainoihin asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklaa nojalla soveltaen suhteellista riskipainon korotusta, jonka määrä vastaa 33 prosenttia riskipainojen vastuilla painotetusta keskiarvosta, ja jota sovelletaan kunkin luottolaitoksen asuntolainasalkkujen maksukyvyttömyystilassa oleviin vastuisiin.

| (12) | Nykyisin käytössä olevalla riskipainojen korotuksella pyritään lisäämään sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttävien luottolaitosten häiriönsietokykyä sekä hillitsemään uusiin kiinnelainoihin liittyvien riskien kehittymistä. Belgiassa ei kuitenkaan ole tällä hetkellä käytössä luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä (esim. Luototusastetta (LTV), velan ja tulojen suhdetta (DTI) tai velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta (DSTI) koskevia rajoituksia), jotka suoraan rajoittaisivat sellaisille kotitalouksille myönnettävien lainojen osuutta, jotka ovat haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. |
| --- | --- |

(12)

Nykyisin käytössä olevalla riskipainojen korotuksella pyritään lisäämään sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttävien luottolaitosten häiriönsietokykyä sekä hillitsemään uusiin kiinnelainoihin liittyvien riskien kehittymistä. Belgiassa ei kuitenkaan ole tällä hetkellä käytössä luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä (esim. Luototusastetta (LTV), velan ja tulojen suhdetta (DTI) tai velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta (DSTI) koskevia rajoituksia), jotka suoraan rajoittaisivat sellaisille kotitalouksille myönnettävien lainojen osuutta, jotka ovat haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.

| (13) | Tästä syystä EJRK on todennut, että Belgiassa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan haavoittuvuuksia, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja luotonannon ehtoihin keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettujen toimenpiteiden on tarkoitus olla Belgian nykyisiin makrovakaustoimenpiteisiin nähden täydentäviä, ja niillä pyritään häiriönsietokyvyn vahvistamiseen. Niitä ei tulisi pitää korvaavina suhteessa nykyisiin pääomaperusteisiin toimenpiteisiin, jotka ovat edelleen tärkeitä jäljellä olevaan lainasalkkuun kohdistuvien haavoittuvuuksien korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Tästä syystä EJRK on todennut, että Belgiassa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan haavoittuvuuksia, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja luotonannon ehtoihin keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettujen toimenpiteiden on tarkoitus olla Belgian nykyisiin makrovakaustoimenpiteisiin nähden täydentäviä, ja niillä pyritään häiriönsietokyvyn vahvistamiseen. Niitä ei tulisi pitää korvaavina suhteessa nykyisiin pääomaperusteisiin toimenpiteisiin, jotka ovat edelleen tärkeitä jäljellä olevaan lainasalkkuun kohdistuvien haavoittuvuuksien korjaamiseksi.

| (14) | Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että otetaan käyttöön oikeudellisesti sitovia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, joiden avulla puututaan tilanteeseen, jossa merkittävä osuus kiinnelainoista myönnetään kotitalouksille, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. |
| --- | --- |

(14)

Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että otetaan käyttöön oikeudellisesti sitovia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, joiden avulla puututaan tilanteeseen, jossa merkittävä osuus kiinnelainoista myönnetään kotitalouksille, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.

| (15) | Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa. |
| --- | --- |

(15)

Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

| (16) | EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(16)

EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

1 JAKSO

SUOSITUS

Suositus A – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

Suositetaan, että Belgian kansalliset viranomaiset, joille on annettu suositusvaltuuksia tai tehtävä soveltaa luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, suosittavat oikeudellisesti sitovien luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa tai ottavat käyttöön tällaisia toimenpiteitä, jotta voitaisiin estää

| a) | se, ettei merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai |
| --- | --- |

a)

se, ettei merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai

| b) | se, että merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa. |
| --- | --- |

b)

se, että merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa.

2 JAKSO

SOVELTAMINEN

1.   Määritelmät

Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin; |
| --- | --- |

a)

’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

| b) | ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

| c) | ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi: |
| --- | --- |

c)

’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

| d) | ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

d)

’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

| e) | ’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

e)

’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| f) | ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

f)

’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| g) | ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta; |
| --- | --- |

g)

’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

| h) | ’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä; |
| --- | --- |

h)

’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä;

| i) | ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana; |
| --- | --- |

i)

’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana;

| j) | ’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

j)

’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä;

| k) | ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8)
  . |
| --- | --- |

k)

’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8)
  .

2.   Soveltamiskriteerit

| 1. | Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:






  a) | suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A tavoite ja sisältö; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A tavoite ja sisältö;

| b) | kun otetaan käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Belgian asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen; |
| --- | --- |

b)

kun otetaan käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Belgian asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

| c) | suosituksen A noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I. |
| --- | --- |

c)

suosituksen A noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

| 2. | Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoitusten tulee sisältää vähintään






  a) | tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

| b) | arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI-suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden; |
| --- | --- |

b)

arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI-suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

| c) | yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

3.   Seurannan aikarajat

Niitä, joille suositus on osoitettu, pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

Suosituksen A kohteita pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka raportti toimista, joihin on ryhdytty niiden luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltamiseksi, joilla puututaan kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen ehtoihin liittyviin haavoittuvuuksiin Belgiassa. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

4.   Seuranta ja arviointi

| 1. | EJRK:n sihteeristö






  a) | avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

| b) | tarkistaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä jja toimittaa seurantaraportit suosituksen A soveltamisesta EJRK:n hallintoneuvostolle; ensimmäinen raportti on toimitettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020, toinen raportti 31 päivänä joulukuuta 2021 ja kolmas raportti 31 päivänä joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

b)

tarkistaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä jja toimittaa seurantaraportit suosituksen A soveltamisesta EJRK:n hallintoneuvostolle; ensimmäinen raportti on toimitettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020, toinen raportti 31 päivänä joulukuuta 2021 ja kolmas raportti 31 päivänä joulukuuta 2022.

| 2. | EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin. |
| --- | --- |

2.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/6, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Belgiassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 45).

6

(7)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

9

---

LIITE I

SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

Suositus A – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

Suositukseen A sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

| 1. | Jotta voitaisiin estää se, että






  a) | merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla ei olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai |
| --- | --- | --- |

1.

a)

merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla ei olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai

| b) | merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa; |
| --- | --- |

b)

merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa;

Belgian kansallisten viranomaisten tulisi käyttää yhtä luotonsaajaperusteista toimenpidettä tai useampaa niistä yhdessä (esim. luototusasteen rajoituksia yhdessä velan ja tulojen suhdetta tai velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevien rajoitusten ja maturiteettirajoitusten kanssa), jotta varmistettaisiin käytössä olevien keinojen tehokkuus ja vähennettäisiin niiden kiertämisen tai sellaisten ei-toivottujen seurausten syntymisen mahdollisuutta, jotka voisivat heikentää niiden tehokkuutta ja mahdollisesti luoda riskejä muilla alueilla.

| 2. | Ennen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa pitäisi arvioida Belgian asemaa talous- ja rahoitussykleissä toimenpiteiden asianmukaisen mitoituksen ja asteittaisen käyttöönoton määrittämiseksi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Belgiassa havaittujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, käyttöön otettujen toimenpiteiden alkuperäisestä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista. |
| --- | --- |

3.

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/7

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tanskassa

(EJRK/2019/5)

(2019/C 366/02)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010  (1)
  ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän vakauteen ja koko talouteen ja tämän lisäksi myös kielteisiä rajatylittäviä seurannaisvaikutuksia. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa myös negatiivista kehitystä. |
| --- | --- |

(1)

Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän vakauteen ja koko talouteen ja tämän lisäksi myös kielteisiä rajatylittäviä seurannaisvaikutuksia. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa myös negatiivista kehitystä.

| (2) | Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta johtuvilta riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(2)

Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta johtuvilta riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

| (3) | Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta. |
| --- | --- |

(3)

Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta.

| (4) | Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

(4)

Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

| (5) | Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013, ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat puolestaan olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista. |
| --- | --- |

(5)

Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013, ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat puolestaan olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

| (6) | Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet |
| --- | --- |

(6)

Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet

| (7) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (4). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Tanska (5). |
| --- | --- |

(7)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (4). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Tanska (5).

| (8) | Vuonna 2016 merkittävin Tanskan asuinkiinteistömarkkinoilla todettu haavoittuvuus liittyi kotitalouksien runsaaseen velkaantuneisuuteen. Huomattavalla osalla kiinnelainavelallisista oli vaihtuvakorkoista lainaa tai lainan määrä ylitti heidän kotinsa arvon, minkä seurauksena he olivat haavoittuvaisia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Vaikka hinnat eivät yleisesti ottaen vaikuttaneet olevan yliarvostettuja, asuntojen hinnat olivat nousseet voimakkaasti erityisesti kasvukeskuksissa, ja ne olivat lähellä finanssikriisiä edeltänyttä tasoa. |
| --- | --- |

(8)

Vuonna 2016 merkittävin Tanskan asuinkiinteistömarkkinoilla todettu haavoittuvuus liittyi kotitalouksien runsaaseen velkaantuneisuuteen. Huomattavalla osalla kiinnelainavelallisista oli vaihtuvakorkoista lainaa tai lainan määrä ylitti heidän kotinsa arvon, minkä seurauksena he olivat haavoittuvaisia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Vaikka hinnat eivät yleisesti ottaen vaikuttaneet olevan yliarvostettuja, asuntojen hinnat olivat nousseet voimakkaasti erityisesti kasvukeskuksissa, ja ne olivat lähellä finanssikriisiä edeltänyttä tasoa.

| (9) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (6). |
| --- | --- |

(9)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (6).

| (10) | Tanskan osalta tässä tuoreessa arvioinnissa ilmeni, että vaikka kotitalouksien velkaantuneisuus on vähentynyt vuodesta 2016 lähtien, se on kuitenkin edelleen yksi suurimmista ETA:ssa. Lisäksi sellaisten kiinnelainojen osuus, joihin liittyy lyhennysvapaita, on merkittävä, minkä vuoksi kotitaloudet ovat rakenteellisesti haavoittuvampia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Siitä huolimatta, että asuntojen hintojen nousu on hidastunut ja huoneistojen hinnat ovat viime vuosina tasaantuneet Kööpenhaminassa, aikaisempi kehitys on lisäksi johtanut paikoittaiseen yliarvostukseen kasvukeskuksissa, erityisesti Kööpenhaminassa. Tästä syystä oikeudellisesti sitova vähimmäisennakkosäästövaatimus, joka asetettiin 5 prosenttiin vuonna 2015, on antanut hieman (mutta vain vähän) lisävakuutta siltä varalta, että asuntojen hinnat laskevat. |
| --- | --- |

(10)

Tanskan osalta tässä tuoreessa arvioinnissa ilmeni, että vaikka kotitalouksien velkaantuneisuus on vähentynyt vuodesta 2016 lähtien, se on kuitenkin edelleen yksi suurimmista ETA:ssa. Lisäksi sellaisten kiinnelainojen osuus, joihin liittyy lyhennysvapaita, on merkittävä, minkä vuoksi kotitaloudet ovat rakenteellisesti haavoittuvampia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Siitä huolimatta, että asuntojen hintojen nousu on hidastunut ja huoneistojen hinnat ovat viime vuosina tasaantuneet Kööpenhaminassa, aikaisempi kehitys on lisäksi johtanut paikoittaiseen yliarvostukseen kasvukeskuksissa, erityisesti Kööpenhaminassa. Tästä syystä oikeudellisesti sitova vähimmäisennakkosäästövaatimus, joka asetettiin 5 prosenttiin vuonna 2015, on antanut hieman (mutta vain vähän) lisävakuutta siltä varalta, että asuntojen hinnat laskevat.

| (11) | Kuluttajansuojalainsäädännössä otettiin vuonna 2018 käyttöön rajoituksia, jotka koskevat asuntolainatuotteiden tarjoamista kiinnitysvelallisille, joiden velan ja tulojen suhde (DTI) (ennen veroja) on yli 4 ja luototusaste (LTV) yli 60 prosenttia. Näissä rajoituksissa edellytetään, että A) korot vahvistetaan ainakin 5 vuodeksi; ja b) lyhennysvapaat ovat mahdollisia vain, jos lainan korko vahvistetaan vähintään 30 vuodeksi. Lisäksi vuonna 2014 julkistettiin kiinnelainoja myöntäviä pankkeja koskeva Supervisory Diamond -niminen järjestelmä. Se sisältää useita vertailu- ja raja-arvoja, joita on asetettu pankkitoiminnan erityisille riskialueille ja joilla pyritään lisäämään kiinnelainakannan laatua vuosiin 2018 ja 2020 mennessä ja vaikuttamaan siinä yhteydessä uusien lainojen antamiseen. Lisäksi vastasyklisen pääomapuskurin tasoa korotettiin vuonna 2018 kahdesti: 0 prosentista 0,5 prosenttiin 1 päivästä maaliskuuta 2019 ja 0,5 prosentista 1 prosenttiin syyskuusta 2019. Tanskan järjestelmäriskineuvosto on lisäksi suositellut korotusta vielä 1 prosentista 1,5 prosenttiin kesäkuusta 2020 ja antanut ennakko-ohjeistuksen siitä, että sitä pitäisi korottaa enimmäismääräänsä 2,5 prosenttiin, ellei järjestelmäriskin kasaantuminen Tanskan rahoitusjärjestelmässä muutu merkittävästi. Finanstilsynet (Tanskan rahoitusvalvontaviranomainen) on vielä julkaissut ohjeet, joissa edellytetään luottolaitosten osoittavan varovaisuutta arvioidessaan kotitalouksien luottokelpoisuutta, kun ne lainoittavat kiinteistöjä maantieteellisillä alueilla, joilla asuinkiinteistöjen reaalihinnat ovat olleet nousussa. |
| --- | --- |

(11)

Kuluttajansuojalainsäädännössä otettiin vuonna 2018 käyttöön rajoituksia, jotka koskevat asuntolainatuotteiden tarjoamista kiinnitysvelallisille, joiden velan ja tulojen suhde (DTI) (ennen veroja) on yli 4 ja luototusaste (LTV) yli 60 prosenttia. Näissä rajoituksissa edellytetään, että A) korot vahvistetaan ainakin 5 vuodeksi; ja b) lyhennysvapaat ovat mahdollisia vain, jos lainan korko vahvistetaan vähintään 30 vuodeksi. Lisäksi vuonna 2014 julkistettiin kiinnelainoja myöntäviä pankkeja koskeva Supervisory Diamond -niminen järjestelmä. Se sisältää useita vertailu- ja raja-arvoja, joita on asetettu pankkitoiminnan erityisille riskialueille ja joilla pyritään lisäämään kiinnelainakannan laatua vuosiin 2018 ja 2020 mennessä ja vaikuttamaan siinä yhteydessä uusien lainojen antamiseen. Lisäksi vastasyklisen pääomapuskurin tasoa korotettiin vuonna 2018 kahdesti: 0 prosentista 0,5 prosenttiin 1 päivästä maaliskuuta 2019 ja 0,5 prosentista 1 prosenttiin syyskuusta 2019. Tanskan järjestelmäriskineuvosto on lisäksi suositellut korotusta vielä 1 prosentista 1,5 prosenttiin kesäkuusta 2020 ja antanut ennakko-ohjeistuksen siitä, että sitä pitäisi korottaa enimmäismääräänsä 2,5 prosenttiin, ellei järjestelmäriskin kasaantuminen Tanskan rahoitusjärjestelmässä muutu merkittävästi. Finanstilsynet (Tanskan rahoitusvalvontaviranomainen) on vielä julkaissut ohjeet, joissa edellytetään luottolaitosten osoittavan varovaisuutta arvioidessaan kotitalouksien luottokelpoisuutta, kun ne lainoittavat kiinteistöjä maantieteellisillä alueilla, joilla asuinkiinteistöjen reaalihinnat ovat olleet nousussa.

| (12) | Vaikka useita makrovakaustoimenpiteitä on otettu käyttöön, kotitalouksien suuri velkaantuneisuus ja niiden kiinnitysvelallisten merkittävä osuus, jotka ovat haavoittuvaisia asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisalle kehitykselle, merkitsevät sitä, että nykyiset pääomaperusteiset toimenpiteet eivät ehkä ole riittävä keino puuttua kasaantuneisiin haavoittuvuuksiin. Lisäksi saattaa olla tarpeen tiukentaa nykyisiä tai ottaa käyttöön uusia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä keskipitkällä aikavälillä, jos kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja luotonannon ehtoihin liittyvät haavoittuvuudet lisääntyvät. |
| --- | --- |

(12)

Vaikka useita makrovakaustoimenpiteitä on otettu käyttöön, kotitalouksien suuri velkaantuneisuus ja niiden kiinnitysvelallisten merkittävä osuus, jotka ovat haavoittuvaisia asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisalle kehitykselle, merkitsevät sitä, että nykyiset pääomaperusteiset toimenpiteet eivät ehkä ole riittävä keino puuttua kasaantuneisiin haavoittuvuuksiin. Lisäksi saattaa olla tarpeen tiukentaa nykyisiä tai ottaa käyttöön uusia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä keskipitkällä aikavälillä, jos kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja luotonannon ehtoihin liittyvät haavoittuvuudet lisääntyvät.

| (13) | Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Tanskassa todettuja haavoittuvuustekijöitä, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia, mikä on lisännyt järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) monimutkainen vuokramarkkinasääntely, johon liittyy se, että merkittävässä osassa kasvukeskusten kerrostaloista on voimassa vuokrakatto, mikä supistaa asuntotarjontaa ja aiheuttaa nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttaa kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) asuntolainojen verovähennys, joka saattaa kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Vuodesta 2001 lähtien asuinkiinteistöjä koskeva verojärjestelmä on lisäksi irrotettu markkinahinnoista, minkä seurauksena tosiasiallinen verokanta on alentunut erityisesti kasvukeskuksissa. Tanskan parlamentti antoi vuonna 2017 asuinkiinteistöjä koskevasta uudesta verojärjestelmästä lain, jolla otetaan maksettavien verojen ja asuinkiinteistöjen ajantasaisten markkinahintojen välinen yhteys uudelleen käyttöön ja joka tulee voimaan vuonna 2021 |
| --- | --- |

(13)

Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Tanskassa todettuja haavoittuvuustekijöitä, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia, mikä on lisännyt järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) monimutkainen vuokramarkkinasääntely, johon liittyy se, että merkittävässä osassa kasvukeskusten kerrostaloista on voimassa vuokrakatto, mikä supistaa asuntotarjontaa ja aiheuttaa nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttaa kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) asuntolainojen verovähennys, joka saattaa kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Vuodesta 2001 lähtien asuinkiinteistöjä koskeva verojärjestelmä on lisäksi irrotettu markkinahinnoista, minkä seurauksena tosiasiallinen verokanta on alentunut erityisesti kasvukeskuksissa. Tanskan parlamentti antoi vuonna 2017 asuinkiinteistöjä koskevasta uudesta verojärjestelmästä lain, jolla otetaan maksettavien verojen ja asuinkiinteistöjen ajantasaisten markkinahintojen välinen yhteys uudelleen käyttöön ja joka tulee voimaan vuonna 2021

| (14) | Tästä syystä EJRK on todennut, että vaikka Tanskassa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat asianmukaisia, ne ovat vain osittain riittäviä keinoja puuttua haavoittuvuuksiin, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan puuttua näihin haavoittuvuuksiin, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Tanskan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä. Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Tanskan asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Tanskan reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. |
| --- | --- |

(14)

Tästä syystä EJRK on todennut, että vaikka Tanskassa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat asianmukaisia, ne ovat vain osittain riittäviä keinoja puuttua haavoittuvuuksiin, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan puuttua näihin haavoittuvuuksiin, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Tanskan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä. Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Tanskan asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Tanskan reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

| (15) | Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa a) uusien pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa tai nykyisten toimenpiteiden tiukentamista, jotta voidaan varmistaa pankkialan kestävyys Tanskassa todettuja keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia vastaan; b) haavoittuvuuksien seurantaa ja uusien luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa tai nykyisten toimenpiteiden tiukentamista, jos asuntojen hintojen nousu ja luotonannon kasvu kiihtyvät keskipitkällä aikavälillä. Tässä suosituksessa korostetaan myös laajempien poliittisten toimenpiteiden tarvetta, jotta torjutaan tekijöitä, jotka helpottavat tai edistävät kotitalouksien velkaantumisen kasvua. |
| --- | --- |

(15)

Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa a) uusien pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa tai nykyisten toimenpiteiden tiukentamista, jotta voidaan varmistaa pankkialan kestävyys Tanskassa todettuja keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia vastaan; b) haavoittuvuuksien seurantaa ja uusien luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa tai nykyisten toimenpiteiden tiukentamista, jos asuntojen hintojen nousu ja luotonannon kasvu kiihtyvät keskipitkällä aikavälillä. Tässä suosituksessa korostetaan myös laajempien poliittisten toimenpiteiden tarvetta, jotta torjutaan tekijöitä, jotka helpottavat tai edistävät kotitalouksien velkaantumisen kasvua.

| (16) | Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa. |
| --- | --- |

(16)

Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

| (17) | EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(17)

EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

1 JAKSO

SUOSITUKSET

Suositus A – Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen

Suositetaan, että makrovakausviranomaiset, nimetty viranomainen tai Tanskan toimivaltainen viranomainen, tapauksen mukaan, varmistavat ottamalla käyttöön uusia pääomaperusteisia toimenpiteitä tai tiukentamalla nykyisiä toimenpiteitä Tanskassa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kestävyyden siltä varalta, että realisoituisi asuinkiinteistöihin liittyvä järjestelmäriski, josta saattaisi seurata välittömiä ja välillisiä luottotappioita kiinnelainojen vuoksi tai asuntolainoja ottaneiden kotitalouksien kulutuksen pienentymisen seurauksena.

Suositus B – Haavoittuvuuksien seuranta ja luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen

| 1. | Suositetaan, että Tanskan kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on järjestelmäriskien seuranta, seuraavat tiiviisti kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoihin liittyviä haavoittuvuuksia keskipitkällä aikavälillä, muun muassa






  a) | arvioimalla – käyttämällä uusia kiinnelainoja koskevia lainakohtaisia tietoja – uusia kiinnelainoja ottavien kotitalouksien kykyä kestää epäsuotuisia taloudellisia olosuhteita tai rahoitusehtoja tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteistä kehitystä; ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

arvioimalla – käyttämällä uusia kiinnelainoja koskevia lainakohtaisia tietoja – uusia kiinnelainoja ottavien kotitalouksien kykyä kestää epäsuotuisia taloudellisia olosuhteita tai rahoitusehtoja tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteistä kehitystä; ja

| b) | arvioimalla asuntojen hintojen kestävyyttä ja niiden mahdollista alenemista, kun taloudelliset olosuhteet tai rahoitusehdot ovat epäsuotuisia. |
| --- | --- |

b)

arvioimalla asuntojen hintojen kestävyyttä ja niiden mahdollista alenemista, kun taloudelliset olosuhteet tai rahoitusehdot ovat epäsuotuisia.

| 2. | Suositetaan, että liiallisen luottoriskin kasaantumisen estämiseksi Tanskan viranomaiset, joiden tehtävänä on ottaa käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, ottavat käyttöön uusia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä tai tiukentavat nykyisiä toimenpiteitä, jos alasuosituksen B (1) a kohdan nojalla harjoitettavan seurannan tulokset osoittavat, että huomattava tai suureneva osuus uusia kiinnelainoja ottavista luotonsaajista ei ehkä kykene hoitamaan velkaansa tai ylläpitämään kulutusta, kun taloudelliset olosuhteet tai rahoitusehdot ovat epäsuotuisia tai sen jälkeen kun asuinkiinteistömarkkinat ovat kehittyneet kielteisesti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Suositetaan, että Tanska korottaa oikeudellisesti sitovaa vähimmäisennakkosäästövaatimusta, jos 1 b kohdan nojalla harjoitettavan seurannan tulokset osoittavat, että asuntojen hintojen yliarvostus on lisääntynyt, jotta varmistetaan, että uusien kiinnelainojen vakuus on riittävä kattamaan luottotappiot, jotka vastaavat asuntojen hintojen mahdollista laskua, kun taloudelliset olosuhteet tai rahoitusehdot ovat epäsuotuisia, ja arvioitua asuntojen hintojen laskua kielteisissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

3.

Suositus C – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

Suositetaan, että Tanska tarkastelee uudelleen poliittisia toimenpiteitään tavoitteenaan torjua rakenteelliset tekijät, jotka ovat kiihdyttäneet Tanskassa järjestelmäriskin lähteeksi todettuja haavoittuvuuksia, koska ne kannustavat kotitalouksia ottamaan liikaa kiinnelainaa tai nostavat asuntojen hintoja ja kasvattavat kiinnelainojen määrää liiallisesti.

2 JAKSO

SOVELTAMINEN

1.   Määritelmät

Tässä suosituksessa käytetään seuraavia määritelmiä:

| a) | ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin; |
| --- | --- |

a)

’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

| b) | ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

| c) | ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi: |
| --- | --- |

c)

’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

| d) | ’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

d)

’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| e) | ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

e)

’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

| f) | ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta; |
| --- | --- |

f)

’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

| g) | ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (7); |
| --- | --- |

g)

’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (7);

| h) | ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana; |
| --- | --- |

h)

’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana;

| i) | ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

i)

’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| j) | ’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä. |
| --- | --- |

j)

’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä.

2.   Soveltamiskriteerit

1.   Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:

| a) | pitäisi soveltaa asianmukaisesti suhteellisuusperiaatetta ja ottaa huomioon suosituksen A, suosituksen B ja suosituksen C tavoite ja sisältö; |
| --- | --- |

a)

pitäisi soveltaa asianmukaisesti suhteellisuusperiaatetta ja ottaa huomioon suosituksen A, suosituksen B ja suosituksen C tavoite ja sisältö;

| b) | kun otetaan käyttöön uusia tai tiukennetaan nykyisiä pääomaperusteisia toimenpiteitä suosituksen A mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Tanskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen; |
| --- | --- |

b)

kun otetaan käyttöön uusia tai tiukennetaan nykyisiä pääomaperusteisia toimenpiteitä suosituksen A mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Tanskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

| c) | kun otetaan käyttöön uusia tai tiukennetaan nykyisiä luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Tanskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen; |
| --- | --- |

c)

kun otetaan käyttöön uusia tai tiukennetaan nykyisiä luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Tanskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

| d) | kun korotetaan vähimmäisennakkosäästövaatimusta suosituksen B mukaisesti, tämän toimenpiteen mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Tanskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen; |
| --- | --- |

d)

kun korotetaan vähimmäisennakkosäästövaatimusta suosituksen B mukaisesti, tämän toimenpiteen mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Tanskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

| e) | suosituksen C osalta tehtäessä poliittisia muutoksia tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Tanskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Tanskan asuinkiinteistömarkkinoilla; |
| --- | --- |

e)

suosituksen C osalta tehtäessä poliittisia muutoksia tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Tanskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Tanskan asuinkiinteistömarkkinoilla;

| f) | suosituksen A, suosituksen B ja suosituksen C noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I. |
| --- | --- |

f)

suosituksen A, suosituksen B ja suosituksen C noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

2.   Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoituksiin on sisällyttävä vähintään

| a) | tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta; |
| --- | --- |

a)

tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

| b) | arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI -suhteiden mukaan, maturiteetit ja kuoletusprofiilit siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (8) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI -suhteiden mukaan, maturiteetit ja kuoletusprofiilit siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (8) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteiden mukaisesti;

| c) | yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

3.   Seurannan aikarajat

Tämän suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

| a) | Suositus A

  Suosituksen A kohteen edellytetään toimittavan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportin toimenpiteistä, joita se on toteuttanut pääomaperusteisten toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi. Kun on useampia kuin yksi elin, jotka vastaavat todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta, on toimitettava yksi yhteinen raportti. |
| --- | --- |

a)

Suositus A

Suosituksen A kohteen edellytetään toimittavan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportin toimenpiteistä, joita se on toteuttanut pääomaperusteisten toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi. Kun on useampia kuin yksi elin, jotka vastaavat todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

| b) | Suositus B

  Suosituksen B kohteiden edellytetään toimittavan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportin kotitalouksien velkaantuneisuuteen liittyvien haavoittuvuuksien seurannasta ja toimenpiteistä, joita se on toteuttanut näihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi. Kun on useampia kuin yksi elin, jotka vastaavat todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta, on toimitettava yksi yhteinen raportti. |
| --- | --- |

b)

Suositus B

Suosituksen B kohteiden edellytetään toimittavan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportin kotitalouksien velkaantuneisuuteen liittyvien haavoittuvuuksien seurannasta ja toimenpiteistä, joita se on toteuttanut näihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi. Kun on useampia kuin yksi elin, jotka vastaavat todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

| c) | Suositus C

  Suosituksen C kohteen edellytetään toimittavan 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä EJRK:lle ja neuvostolle raportin suosituksen C täytäntöönpanosta. Kun on useampia kuin yksi elin, jotka vastaavat todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta, on toimitettava yksi yhteinen raportti. |
| --- | --- |

c)

Suositus C

Suosituksen C kohteen edellytetään toimittavan 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä EJRK:lle ja neuvostolle raportin suosituksen C täytäntöönpanosta. Kun on useampia kuin yksi elin, jotka vastaavat todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

4.   Seuranta ja arviointi

| 1. | EJRK:n sihteeristö






  a) | avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, asianmukaisten raportointipohjien tarjoamisesta ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, asianmukaisten raportointipohjien tarjoamisesta ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

| b) | tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:






  i) | 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suositusten A ja B täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- | --- |

b)

tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:

i)

31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suositusten A ja B täytäntöönpanon osalta;

| ii) | 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suositusten A ja B täytäntöönpanon osalta; ja |
| --- | --- |

ii)

31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suositusten A ja B täytäntöönpanon osalta; ja

| iii) | 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suositusten A, B ja C täytäntöönpanon osalta. |
| --- | --- |

iii)

31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suositusten A, B ja C täytäntöönpanon osalta.

| 2. | EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin. |
| --- | --- |

2.

Tehty Frankfurt am Mainissa 28 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

4

(5)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tanskassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 47).

5

(6)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

6

(7)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

8

---

LIITE I

SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

Suositus A – Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen

Suositukseen A sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

| 1. | Ennen kuin otetaan käyttöön uusia pääomaperusteisia toimenpiteitä tai tiukennetaan nykyisiä toimenpiteitä, pitäisi arvioida Tanskan asemaa talous- ja rahoitussuhdanteissa, jotta voidaan ratkaista, olisiko tällaisten toimenpiteiden käyttöönotto asianmukaista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Tanskassa todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen pääomaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, käyttöön otettujen toimenpiteiden alun perin tehdystä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista. |
| --- | --- |

2.

Suositus B – Haavoittuvuuksien seuranta ja luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen

Suositukseen B sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

| 1. | Ennen kuin otetaan käyttöön uusia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä tai tiukennetaan nykyisiä toimenpiteitä, pitäisi arvioida Tanskan asemaa talous- ja rahoitussuhdanteissa, jotta voidaan ratkaista, olisiko tällaisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen asianmukaista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ennen kuin korotetaan nykyistä vähimmäisennakkosäästövaatimusta, pitäisi arvioida Tanskan asemaa talous- ja rahoitussuhdanteissa toimenpiteen asianmukaisen mitoituksen ja asteittaisen käyttöönoton määrittämiseksi. |
| --- | --- |

2.

Suositus C – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

Suositukseen C sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

Kun laaditaan poliittisia vaihtoehtoja ja ennen kuin pannaan täytäntöön poliittisia muutoksia, pitäisi arvioida ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusta ottamalla huomioon Tanskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa, jotta varmistetaan, että näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Tanskan asuinkiinteistömarkkinoilla.

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/14

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa

(EJRK/2019/6)

(2019/C 366/03)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010  (1)
  ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä. |
| --- | --- |

(1)

Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä.

| (2) | Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(2)

Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

| (3) | Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen. |
| --- | --- |

(3)

Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

| (4) | Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

(4)

Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

| (5) | Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista. |
| --- | --- |

(5)

Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

| (6) | Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet. |
| --- | --- |

(6)

Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet.

| (7) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Luxemburg (6). |
| --- | --- |

(7)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Luxemburg (6).

| (8) | Vuonna 2016 Luxemburgin asuinkiinteistömarkkinoilla havaitut pääasialliset haavoittuvuustekijät liittyivät asuntojen hintojen ja kiinnelainojen ripeään kasvuun sekä kotitalouksien korkeaan ja kasvavaan velkaantuneisuuteen. Lisäksi kiinnelainojen velallisista merkittävällä osalla velan määrä ja velanhoitokulut olivat korkeat suhteessa tuloihin, mikä teki heidät haavoittuviksi mahdollisille koronnousuille. |
| --- | --- |

(8)

Vuonna 2016 Luxemburgin asuinkiinteistömarkkinoilla havaitut pääasialliset haavoittuvuustekijät liittyivät asuntojen hintojen ja kiinnelainojen ripeään kasvuun sekä kotitalouksien korkeaan ja kasvavaan velkaantuneisuuteen. Lisäksi kiinnelainojen velallisista merkittävällä osalla velan määrä ja velanhoitokulut olivat korkeat suhteessa tuloihin, mikä teki heidät haavoittuviksi mahdollisille koronnousuille.

| (9) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7). |
| --- | --- |

(9)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7).

| (10) | Luxemburgin osalta tässä hiljattain tehdyssä arvioinnissa kävi ilmi, että vuodesta 2016 jatkunut kiinnelainojen vahva kasvu on edelleen kiihdyttänyt kotitalouksien velkaantuneisuutta. Asuntojen hintojen nousun hidastumisesta huolimatta tämä aiempi kehitys aiheuttaa huolta mahdollisesta hintojen yliarvostuksesta. Lisäksi viimeisimmät luotonannon ehtoja koskevat tiedot vahvistavat, että kotitalouksista merkittävä osa on mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. |
| --- | --- |

(10)

Luxemburgin osalta tässä hiljattain tehdyssä arvioinnissa kävi ilmi, että vuodesta 2016 jatkunut kiinnelainojen vahva kasvu on edelleen kiihdyttänyt kotitalouksien velkaantuneisuutta. Asuntojen hintojen nousun hidastumisesta huolimatta tämä aiempi kehitys aiheuttaa huolta mahdollisesta hintojen yliarvostuksesta. Lisäksi viimeisimmät luotonannon ehtoja koskevat tiedot vahvistavat, että kotitalouksista merkittävä osa on mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.

| (11) | Vuodesta 2016 lähtien Luxemburgissa on otettu käyttöön useita pääomaperusteisia toimenpiteitä Comité du Risque Systémiquen (Luxemburgin makrovakausviranomainen) antamien suositusten mukaisesti: i) vuonna 2016 Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, Luxemburgin finanssisektoria valvova komitea) saattoi voimaan vähittäisvastuisiin, joiden vakuutena on Luxemburgissa sijaitseva asuinkiinteistö, sovellettavan 15 prosentin keskimääräisen riskipainon alarajan sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttäville luottolaitoksille asetuksen (EU) No 575/2013 92 artiklan nojalla; ja ii) vuonna 2018 CSSF korotti vastasyklisen pääomapuskurin tasoa 0 prosentista 0,25 prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 2020 lukien. |
| --- | --- |

(11)

Vuodesta 2016 lähtien Luxemburgissa on otettu käyttöön useita pääomaperusteisia toimenpiteitä Comité du Risque Systémiquen (Luxemburgin makrovakausviranomainen) antamien suositusten mukaisesti: i) vuonna 2016 Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, Luxemburgin finanssisektoria valvova komitea) saattoi voimaan vähittäisvastuisiin, joiden vakuutena on Luxemburgissa sijaitseva asuinkiinteistö, sovellettavan 15 prosentin keskimääräisen riskipainon alarajan sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttäville luottolaitoksille asetuksen (EU) No 575/2013 92 artiklan nojalla; ja ii) vuonna 2018 CSSF korotti vastasyklisen pääomapuskurin tasoa 0 prosentista 0,25 prosenttiin 1 päivästä tammikuuta 2020 lukien.

| (12) | Vaikka Luxemburgin kansalliset viranomaiset ovat ehdottaneet oikeudellisesti sitovia, luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevan oikeudellisen kehyksen perustamista, nämä toimenpiteet eivät ole vielä käytettävissä Luxemburgissa. Todetut haavoittuvuudet, jotka liittyvät asuntojen hintojen ja kiinnelainojen kasvuun sekä kotitalouksien lisääntyneeseen velkaantuneisuuteen, edellyttäisivät tällaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(12)

Vaikka Luxemburgin kansalliset viranomaiset ovat ehdottaneet oikeudellisesti sitovia, luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevan oikeudellisen kehyksen perustamista, nämä toimenpiteet eivät ole vielä käytettävissä Luxemburgissa. Todetut haavoittuvuudet, jotka liittyvät asuntojen hintojen ja kiinnelainojen kasvuun sekä kotitalouksien lisääntyneeseen velkaantuneisuuteen, edellyttäisivät tällaisten toimenpiteiden käyttöönottoa.

| (13) | Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Luxemburgissa havaittuja haavoittuvuustekijöitä, näitä haavoittuvuuksia kiihdyttäneet rakenteelliset tekijät ovat myös osaltaan lisänneet järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) asuntotarjonnan puute, mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) kiinnelainoista maksetun koron verovähennysoikeus, joka saattaa kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. |
| --- | --- |

(13)

Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Luxemburgissa havaittuja haavoittuvuustekijöitä, näitä haavoittuvuuksia kiihdyttäneet rakenteelliset tekijät ovat myös osaltaan lisänneet järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) asuntotarjonnan puute, mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) kiinnelainoista maksetun koron verovähennysoikeus, joka saattaa kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa.

| (14) | Tästä syystä EJRK on todennut, että Luxemburgissa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan Luxemburgissa havaittuja keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettujen toimenpiteiden on tarkoitus olla Luxemburgin nykyisiin makrovakaustoimenpiteisiin nähden täydentäviä, ja niillä pyritään häiriönsietokyvyn vahvistamiseen. Niitä ei tulisi pitää korvaavina suhteessa nykyisiin pääomaperusteisiin toimenpiteisiin, jotka ovat edelleen tärkeitä jäljellä olevaan lainasalkkuun kohdistuvien haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Luxemburgin asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Luxemburgin reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. |
| --- | --- |

(14)

Tästä syystä EJRK on todennut, että Luxemburgissa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan Luxemburgissa havaittuja keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettujen toimenpiteiden on tarkoitus olla Luxemburgin nykyisiin makrovakaustoimenpiteisiin nähden täydentäviä, ja niillä pyritään häiriönsietokyvyn vahvistamiseen. Niitä ei tulisi pitää korvaavina suhteessa nykyisiin pääomaperusteisiin toimenpiteisiin, jotka ovat edelleen tärkeitä jäljellä olevaan lainasalkkuun kohdistuvien haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Luxemburgin asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Luxemburgin reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

| (15) | Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että Luxemburgin lainsäädäntöön sisällytettäisiin säännökset oikeudellisesti sitovista luotonsaajaperusteisista toimenpiteistä ja että tällaiset toimenpiteet otettaisiin käyttöön niin pian kuin ne ovat kansallisen lain nojalla käytettävissä. Tässä suosituksessa korostetaan myös laajempien poliittisten toimenpiteiden tarvetta, jotta torjutaan kotitalouksien velkaantumisen kasvua helpottavia tai edistäviä tekijöitä. |
| --- | --- |

(15)

Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että Luxemburgin lainsäädäntöön sisällytettäisiin säännökset oikeudellisesti sitovista luotonsaajaperusteisista toimenpiteistä ja että tällaiset toimenpiteet otettaisiin käyttöön niin pian kuin ne ovat kansallisen lain nojalla käytettävissä. Tässä suosituksessa korostetaan myös laajempien poliittisten toimenpiteiden tarvetta, jotta torjutaan kotitalouksien velkaantumisen kasvua helpottavia tai edistäviä tekijöitä.

| (16) | Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa. |
| --- | --- |

(16)

Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

| (17) | EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(17)

EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

1 JAKSO

SUOSITUKSET

Suositus A – Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskeva oikeudellinen kehys

Suositetaan, että Luxemburg saattaa voimaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevan oikeudellisen kehyksen, joka sisältää vähintään seuraavat oikeudellisesti sitovat toimenpiteet:

| a. | velan ja tulojen suhteeseen (DTI) sovellettavat rajoitukset; |
| --- | --- |

a.

velan ja tulojen suhteeseen (DTI) sovellettavat rajoitukset;

| b. | velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen (DSTI) sovellettavat rajoitukset; |
| --- | --- |

b.

velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen (DSTI) sovellettavat rajoitukset;

| c. | luototusasteeseen (LTV); sovellettavat rajoitukset; ja |
| --- | --- |

c.

luototusasteeseen (LTV); sovellettavat rajoitukset; ja

| d. | maturiteettirajoitukset. |
| --- | --- |

d.

maturiteettirajoitukset.

Suositus B – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

| 1. | Suositetaan, että ennen suosituksessa A tarkoitetun oikeudellisen kehyksen perustamista Luxemburgin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltaminen, soveltavat oikeudellisesti sitomattomia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotta voitaisiin estää






  a) | se, ettei merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai |
| --- | --- | --- |

1.

a)

se, ettei merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai

| b) | se, että merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa. |
| --- | --- |

b)

se, että merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa.

| 2. | Suositetaan, että kun suosituksessa A tarkoitettu oikeudellinen kehys on perustettu, Luxemburgin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltaminen, ottavat käyttöön oikeudellisesti sitovat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet suosituksen B 1 kohdassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi jatkossa. |
| --- | --- |

2.

Suositus C – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

Suositetaan, että Luxemburg tarkastelee uudelleen poliittisia toimenpiteitään tavoitteenaan torjua rakenteelliset tekijät, jotka ovat kiihdyttäneet Luxemburgissa järjestelmäriskin lähteeksi todettuja haavoittuvuuksia, koska ne kannustavat kotitalouksia ottamaan liikaa kiinnelainaa tai nostavat asuntojen hintoja ja kasvattavat kiinnelainojen määrää liiallisesti.

2 JAKSO

SOVELTAMINEN

1.   Määritelmät

Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin; |
| --- | --- |

a)

’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

| b) | ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

| c) | ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi: |
| --- | --- |

c)

’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

| d) | ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta; |
| --- | --- |

d)

’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

| e) | ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8); |
| --- | --- |

e)

’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8);

| f) | ’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä; |
| --- | --- |

f)

’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä;

| g) | ’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

g)

’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| h) | ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

h)

’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| i) | ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

i)

’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

| j) | ’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

j)

’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä;

| k) | ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana. |
| --- | --- |

k)

’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana.

2.   Soveltamiskriteerit

| 1. | Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:






  a) | suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A ja suosituksen B tavoite ja sisältö; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A ja suosituksen B tavoite ja sisältö;

| b) | suositus A on pantava täytäntöön ennen suosituksen B 2 kohtaa, jotta voidaan varmistaa suosituksen B 2 kohdan noudattaminen; |
| --- | --- |

b)

suositus A on pantava täytäntöön ennen suosituksen B 2 kohtaa, jotta voidaan varmistaa suosituksen B 2 kohdan noudattaminen;

| c) | kun otetaan käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Luxemburgin asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen; |
| --- | --- |

c)

kun otetaan käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Luxemburgin asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

| d) | tehtäessä suositukseen C liittyviä poliittisia muutoksia, tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Luxemburgin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Luxemburgin asuinkiinteistösektorilla; |
| --- | --- |

d)

tehtäessä suositukseen C liittyviä poliittisia muutoksia, tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Luxemburgin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Luxemburgin asuinkiinteistösektorilla;

| e) | suosituksen A, suosituksen B ja suosituksen C noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I. |
| --- | --- |

e)

suosituksen A, suosituksen B ja suosituksen C noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

| 2. | Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoitusten tulee sisältää vähintään






  a) | tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

| b) | arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI -suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden; |
| --- | --- |

b)

arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI -suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

| c) | yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

3.   Seurannan aikarajat

Tämän suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

a)   Suositus A

| i) | Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä suosituksen A soveltamista koskeva väliraportti, joka sisältää vähintään selvityksen siitä, suunnitellaanko suosituksen A soveltamista ja mikä elin tai mitkä elimet ovat vastuussa kyseisessä suosituksessa esitettyjen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja soveltamista koskevasta päätöksestä. EJRK voi EJRK voi ilmoittaa suosituksen A kohteelle näkemyksensä väliraportista. |
| --- | --- |

i)

Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä suosituksen A soveltamista koskeva väliraportti, joka sisältää vähintään selvityksen siitä, suunnitellaanko suosituksen A soveltamista ja mikä elin tai mitkä elimet ovat vastuussa kyseisessä suosituksessa esitettyjen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja soveltamista koskevasta päätöksestä. EJRK voi EJRK voi ilmoittaa suosituksen A kohteelle näkemyksensä väliraportista.

| ii) | Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä loppuraportti suosituksen A soveltamisesta. |
| --- | --- |

ii)

Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä loppuraportti suosituksen A soveltamisesta.

b)   Suositus B

Suosituksen B kohteita pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka raportti toimista, joihin on ryhdytty luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tai muiden sellaisten käytettävissä olevien toimenpiteiden soveltamiseksi, joilla puututaan kotitalouksien velkaantuneisuuteen, asuntojen hintojen yliarvostukseen ja uusien kiinnelainojen ehtoihin liittyviin haavoittuvuuksiin Luxemburgissa. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

c)   Suositus C

Suosituksen C kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä EJRK:lle ja neuvostolle raportti suosituksen C soveltamisesta. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

4.   Seuranta ja arviointi

| 1. | EJRK:n sihteeristö






  a) | avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

| b) | tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:






  i) | 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta; |
| --- | --- | --- |

b)

tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:

i)

31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta;

| ii) | 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suositusten A ja B soveltamisen osalta; ja |
| --- | --- |

ii)

31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suositusten A ja B soveltamisen osalta; ja

| iii) | 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suositusten B ja C soveltamisen osalta. |
| --- | --- |

iii)

31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suositusten B ja C soveltamisen osalta.

| 2. | EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin. |
| --- | --- |

2.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 51).

6

(7)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

9

---

LIITE I

SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

Suositus A – Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskeva oikeudellinen kehys

Suositukseen A sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

| 1. | Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevassa Luxemburgin oikeudellisessa kehyksessä olisi varmistettava, että






  a) | rajoituksia, joita sovelletaan velan ja tulojen suhteeseen (DTI) sekä velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen (DSTI), samoin kuin maturiteettirajoituksia, sovelletaan kaikentyyppisille luotonsaajille myönnettyihin lainoihin ja kaikentyyppisten luotonantajien toimesta, jotta vältettäisiin rajoitusten kiertäminen; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

rajoituksia, joita sovelletaan velan ja tulojen suhteeseen (DTI) sekä velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen (DSTI), samoin kuin maturiteettirajoituksia, sovelletaan kaikentyyppisille luotonsaajille myönnettyihin lainoihin ja kaikentyyppisten luotonantajien toimesta, jotta vältettäisiin rajoitusten kiertäminen;

| b) | luototusastetta (LTV) laskettaessa vain kiinteä omaisuus voidaan ottaa huomioon vakuutena; |
| --- | --- |

b)

luototusastetta (LTV) laskettaessa vain kiinteä omaisuus voidaan ottaa huomioon vakuutena;

| c) | Luxemburgin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto, pystyvät ottamaan käyttöön oikeudellisesti sitovat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet tehokkaalla ja ennalta ehkäisevällä tavalla sekä pystyvät toimimaan tarpeen mukaan joustavasti kyseisten tunnistettuihin haavoittuvuuksiin perustuvien toimenpiteiden suunnittelemiseksi. |
| --- | --- |

c)

Luxemburgin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto, pystyvät ottamaan käyttöön oikeudellisesti sitovat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet tehokkaalla ja ennalta ehkäisevällä tavalla sekä pystyvät toimimaan tarpeen mukaan joustavasti kyseisten tunnistettuihin haavoittuvuuksiin perustuvien toimenpiteiden suunnittelemiseksi.

| 2. | Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevan Luxemburgin oikeudellisen kehyksen tulisi olla voimassa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2021. |
| --- | --- |

2.

Suositus B – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

Suositukseen B sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

| 1. | Jotta voitaisiin estää se, että






  a) | merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla ei olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai |
| --- | --- | --- |

1.

a)

merkittävällä tai kasvavalla uusia kiinnelainoja ottavalla luotonsaajien joukolla ei olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa; tai

| b) | merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa; |
| --- | --- |

b)

merkittävästä tai kasvavasta osuudesta uusia asuinkiinteistövakuudellisia kiinnelainoja aiheutuisi luottotappioita lainojen maksun laiminlyöntitapauksissa ja asuntojen hintojen myöhemmin laskiessa;

Luxemburgin kansallisten viranomaisten tulisi käyttää yhtä luotonsaajaperusteista toimenpidettä tai useampaa niistä yhdessä (esim. luototusasteen rajoituksia yhdessä velan ja tulojen suhdetta tai velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevien rajoitusten ja maturiteettirajoitusten kanssa), jotta varmistettaisiin käytössä olevien keinojen tehokkuus ja vähennettäisiin niiden kiertämisen tai sellaisten ei-toivottujen seurausten syntymisen mahdollisuutta, jotka voisivat heikentää niiden tehokkuutta ja mahdollisesti luoda riskejä muilla alueilla.

| 2. | Ennen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa pitäisi arvioida Luxemburgin asemaa talous- ja rahoitussykleissä toimenpiteiden asianmukaisen mitoituksen ja asteittaisen käyttöönoton määrittämiseksi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Luxemburgissa havaittujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, käyttöön otettujen toimenpiteiden alkuperäisestä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kun suosituksessa A tarkoitettu oikeudellinen kehys on tullut voimaan, Luxemburgin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltaminen, voivat päättää säilyttää jo käytössä olevat, oikeudellisesti sitomattomat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet edellyttäen, että on saatu näyttöä siitä, että kyseisillä toimenpiteillä on asianmukaisesti vähennetty tunnistettuja haavoittuvuuksia. |
| --- | --- |

4.

Suositus C – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

Suositukseen C sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

Kun laaditaan poliittisia vaihtoehtoja ja ennen kuin pannaan täytäntöön poliittisia muutoksia, pitäisi arvioida ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusta ottamalla huomioon Luxemburgin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta varmistetaan, ettei näillä toimenpiteillä laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Luxemburgin asuinkiinteistömarkkinoilla.

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/22

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa

(EJRK/2019/7)

(2019/C 366/04)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010  (1)
  ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä. |
| --- | --- |

(1)

Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä.

| (2) | Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(2)

Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

| (3) | Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista tai rahoituksellisista olosuhteista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen. |
| --- | --- |

(3)

Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista tai rahoituksellisista olosuhteista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

| (4) | Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

(4)

Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

| (5) | Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista. |
| --- | --- |

(5)

Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

| (6) | Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet. |
| --- | --- |

(6)

Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet.

| (7) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Alankomaat (6). |
| --- | --- |

(7)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Alankomaat (6).

| (8) | Vuonna 2016 Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla havaittu merkittävin haavoittuvuus liittyi kotitalouksien velkaantuneisuuteen, ja kiinnitysvelallisista merkittävällä osalla kokonaisvelan määrä ylitti heidän asuntonsa arvon. Tämä haavoittuvuus ilmeni muun muassa siten, että vaikka uusien lyhennettävien kiinnelainojen osuus kasvoi, olemassa olevista kiinnelainoista merkittävää osaa ei lyhennetty – huolimatta siitä, että vuonna 2016 ei ollut havaittavissa merkkejä yliarvostuksesta ja asuntojen hinnat suurissa kaupungeissa olivat palaamassa finanssikriisiä edeltäneelle tasolle. |
| --- | --- |

(8)

Vuonna 2016 Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla havaittu merkittävin haavoittuvuus liittyi kotitalouksien velkaantuneisuuteen, ja kiinnitysvelallisista merkittävällä osalla kokonaisvelan määrä ylitti heidän asuntonsa arvon. Tämä haavoittuvuus ilmeni muun muassa siten, että vaikka uusien lyhennettävien kiinnelainojen osuus kasvoi, olemassa olevista kiinnelainoista merkittävää osaa ei lyhennetty – huolimatta siitä, että vuonna 2016 ei ollut havaittavissa merkkejä yliarvostuksesta ja asuntojen hinnat suurissa kaupungeissa olivat palaamassa finanssikriisiä edeltäneelle tasolle.

| (9) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7). |
| --- | --- |

(9)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7).

| (10) | Alankomaiden osalta tämä hiljattain tehty arviointi on tuonut esiin sen, että kotitalouksien velkaantuneisuus on hieman laskenut ja uusien lyhentämättömien kiinnelainojen osuus on myös jatkanut laskuaan vuodesta 2016. Toisaalta on todettava, että asuntojen hintojen kasvu on vuoden 2016 jälkeen jatkunut, johtaen paikalliseen yliarvostukseen suurissa kaupungeissa. Tätä taustaa vasten uusien kiinnelainojen luototusasteet (LTV) ovat säilyneet korkeina, erityisesti koska luototusasteeseen sovellettava 100 prosentin lakisääteinen rajoitus ei edellytä lisävakuuden toimittamista siinä tapauksessa, että asuntojen hinnat laskevat. Näiden kehityskulkujen rahoitusvakaudelle aiheuttamia haavoittuvuuksia ei ole otettu huomioon Alankomaissa sovellettaessa kiinnelainojen riskipainoja, jotka kuuluvat ETA-alueen alhaisimpiin. |
| --- | --- |

(10)

Alankomaiden osalta tämä hiljattain tehty arviointi on tuonut esiin sen, että kotitalouksien velkaantuneisuus on hieman laskenut ja uusien lyhentämättömien kiinnelainojen osuus on myös jatkanut laskuaan vuodesta 2016. Toisaalta on todettava, että asuntojen hintojen kasvu on vuoden 2016 jälkeen jatkunut, johtaen paikalliseen yliarvostukseen suurissa kaupungeissa. Tätä taustaa vasten uusien kiinnelainojen luototusasteet (LTV) ovat säilyneet korkeina, erityisesti koska luototusasteeseen sovellettava 100 prosentin lakisääteinen rajoitus ei edellytä lisävakuuden toimittamista siinä tapauksessa, että asuntojen hinnat laskevat. Näiden kehityskulkujen rahoitusvakaudelle aiheuttamia haavoittuvuuksia ei ole otettu huomioon Alankomaissa sovellettaessa kiinnelainojen riskipainoja, jotka kuuluvat ETA-alueen alhaisimpiin.

| (11) | Vuoden 2016 jälkeen luototusasteeseen sovellettavien, oikeudellisesti sitovien rajoitusten asteittainen tiukentaminen jatkui, ja se laskettiin 100 prosenttiin vuonna 2018 (106 prosentista vuonna 2012). Vuonna 2018 Alankomaiden hallitus ilmoitti myös, että se pienentäisi kiinnelainasta maksetun koron vähennyskelpoista enimmäisosuutta vuonna 2018 sovelletusta 49,5 prosentista asteittain noin 37 prosenttiin vuonna 2023. |
| --- | --- |

(11)

Vuoden 2016 jälkeen luototusasteeseen sovellettavien, oikeudellisesti sitovien rajoitusten asteittainen tiukentaminen jatkui, ja se laskettiin 100 prosenttiin vuonna 2018 (106 prosentista vuonna 2012). Vuonna 2018 Alankomaiden hallitus ilmoitti myös, että se pienentäisi kiinnelainasta maksetun koron vähennyskelpoista enimmäisosuutta vuonna 2018 sovelletusta 49,5 prosentista asteittain noin 37 prosenttiin vuonna 2023.

| (12) | Vaikka Alankomaiden makrovakausviranomainen (Financieel Stabiliteitscomité) on suosittanut, että luototusasteen oikeudellisesti sitovaa enimmäismäärää pienennettäisiin 90 prosenttiin, tällaisten toimenpiteiden käyttöönotosta vastuussa oleva Alankomaiden hallitus on päättänyt olla noudattamatta tätä suositusta. Lisäksi on todettava, että makrovakausviranomainen ei ole virallisesti pyytänyt Alankomaiden hallitusta perustelemaan, miksi se ei ole ryhtynyt asiassa toimiin, koska nykyisessä sovellettavassa lainsäädännössä ei ole makrovakausviranomaisen tekemiä suosituksia koskevaa ”toimi tai perustele” -mekanismia, vaan se on ainoastaan selvittänyt kantansa Alankomaiden parlamentille. Jotta voitaisiin kuitenkin puuttua Alankomaissa havaittuihin, asuntojen hintojen paikalliseen yliarvostukseen ja kiinnelainojen vakuuksiin liittyviin haavoittuvuuksiin, luototusasteeseen sovellettavaa rajaa olisi laskettava. Lisäksi tällä hetkellä ei ole käytettävissä pääomaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä – kuten kiinnelainojen korkeampia riskipainoja – joiden avulla voitaisiin puuttua kasaantuneisiin haavoittuvuuksiin, jotka liittyvät olemassa olevien kiinnelainojen vakuuksiin ja kotitalouksien velkaantuneisuudesta johtuviin mahdollisiin seurannaisvaikutuksiin. |
| --- | --- |

(12)

Vaikka Alankomaiden makrovakausviranomainen (Financieel Stabiliteitscomité) on suosittanut, että luototusasteen oikeudellisesti sitovaa enimmäismäärää pienennettäisiin 90 prosenttiin, tällaisten toimenpiteiden käyttöönotosta vastuussa oleva Alankomaiden hallitus on päättänyt olla noudattamatta tätä suositusta. Lisäksi on todettava, että makrovakausviranomainen ei ole virallisesti pyytänyt Alankomaiden hallitusta perustelemaan, miksi se ei ole ryhtynyt asiassa toimiin, koska nykyisessä sovellettavassa lainsäädännössä ei ole makrovakausviranomaisen tekemiä suosituksia koskevaa ”toimi tai perustele” -mekanismia, vaan se on ainoastaan selvittänyt kantansa Alankomaiden parlamentille. Jotta voitaisiin kuitenkin puuttua Alankomaissa havaittuihin, asuntojen hintojen paikalliseen yliarvostukseen ja kiinnelainojen vakuuksiin liittyviin haavoittuvuuksiin, luototusasteeseen sovellettavaa rajaa olisi laskettava. Lisäksi tällä hetkellä ei ole käytettävissä pääomaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä – kuten kiinnelainojen korkeampia riskipainoja – joiden avulla voitaisiin puuttua kasaantuneisiin haavoittuvuuksiin, jotka liittyvät olemassa olevien kiinnelainojen vakuuksiin ja kotitalouksien velkaantuneisuudesta johtuviin mahdollisiin seurannaisvaikutuksiin.

| (13) | Vaikka kiinnelainoja koskevaan velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen liittyy tärkeitä riskejä pienentäviä ominaisuuksia, kuten oletukset mahdollisesta korkojen noususta, tietyt tekijät Alankomaiden nykyisissä menetelmissä, joita sovelletaan velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevien rajoitusten mitoitukseen, vähentävät toimenpiteen tehokkuutta ja saattavat lisätä sen suhdanteita myötäileviä vaikutuksia rahoituksen ja talouden suhdannekierroissa. Vaikka tiettyjä sopeutuksia (kuten laskettujen suhdelukujen neljän vuoden keskiarvojen käyttöä mitoituksen perustana) on tehty menetelmän suhdanteita myötäileviin tekijöihin puuttumiseksi, tiettyjä tekijöitä on edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(13)

Vaikka kiinnelainoja koskevaan velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen liittyy tärkeitä riskejä pienentäviä ominaisuuksia, kuten oletukset mahdollisesta korkojen noususta, tietyt tekijät Alankomaiden nykyisissä menetelmissä, joita sovelletaan velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevien rajoitusten mitoitukseen, vähentävät toimenpiteen tehokkuutta ja saattavat lisätä sen suhdanteita myötäileviä vaikutuksia rahoituksen ja talouden suhdannekierroissa. Vaikka tiettyjä sopeutuksia (kuten laskettujen suhdelukujen neljän vuoden keskiarvojen käyttöä mitoituksen perustana) on tehty menetelmän suhdanteita myötäileviin tekijöihin puuttumiseksi, tiettyjä tekijöitä on edelleen olemassa.

| (14) | Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Alankomaissa havaittuja haavoittuvuustekijöitä, näitä haavoittuvuuksia kiihdyttäneet rakenteelliset tekijät ovat myös osaltaan lisänneet järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) asuntotarjonnan puute, joka on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) kiinnelainoista maksetun koron verovähennysoikeus, joka saattaa kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. |
| --- | --- |

(14)

Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Alankomaissa havaittuja haavoittuvuustekijöitä, näitä haavoittuvuuksia kiihdyttäneet rakenteelliset tekijät ovat myös osaltaan lisänneet järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) asuntotarjonnan puute, joka on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) kiinnelainoista maksetun koron verovähennysoikeus, joka saattaa kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa.

| (15) | Tästä syystä EJRK on todennut, että Alankomaissa käytössä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan haavoittuvuuksia, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Alankomaiden nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(15)

Tästä syystä EJRK on todennut, että Alankomaissa käytössä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan haavoittuvuuksia, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Alankomaiden nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä.

| (16) | Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Alankomaiden reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. |
| --- | --- |

(16)

Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Alankomaiden reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

| (17) | Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että a) Alankomaiden lainsäädäntöön sisällytetään ”toimi tai perustele” -mekanismi, jota sovelletaan makrovakausviranomaisen antamiin, oikeudellisesti sitovien luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskeviin suosituksiin; b) tiukennetaan olemassa olevaa, oikeudellisesti sitovaa luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta; c) muutetaan velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavan enimmäismäärän määrittämistä koskevaa menetelmää; ja d) otetaan käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä, joiden avulla varmistetaan pankkisektorin häiriönsietokyky suhteessa Alankomaissa havaittuihin keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksiin. Tässä suosituksessa korostetaan myös tarvetta laajemmille poliittisille toimenpiteille, joiden avulla torjutaan kotitalouksien velkaantumisen kasvua helpottavia tai edistäviä tekijöitä. |
| --- | --- |

(17)

Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että a) Alankomaiden lainsäädäntöön sisällytetään ”toimi tai perustele” -mekanismi, jota sovelletaan makrovakausviranomaisen antamiin, oikeudellisesti sitovien luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskeviin suosituksiin; b) tiukennetaan olemassa olevaa, oikeudellisesti sitovaa luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta; c) muutetaan velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavan enimmäismäärän määrittämistä koskevaa menetelmää; ja d) otetaan käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä, joiden avulla varmistetaan pankkisektorin häiriönsietokyky suhteessa Alankomaissa havaittuihin keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksiin. Tässä suosituksessa korostetaan myös tarvetta laajemmille poliittisille toimenpiteille, joiden avulla torjutaan kotitalouksien velkaantumisen kasvua helpottavia tai edistäviä tekijöitä.

| (18) | Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa. |
| --- | --- |

(18)

Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

| (19) | EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(19)

EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

1 JAKSO

SUOSITUKSET

Suositus A – Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskeva oikeudellinen kehys

Suositetaan, että Alankomaat varmistaa, että makrovakausviranomaisen suositusvaltuuksia täydennetään kaikkien sovellettavien, oikeudellisesti sitovien luotonsaajaperusteisen toimenpiteiden osalta ”toimi tai perustele” -mekanismilla tai, jos tämä ei ole mahdollista Alankomaiden lainsäädännön mukaan, vaihtoehtoisesti tilivelvollisuutta koskevalla mekanismilla, jotta luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden soveltamisesta vastuussa olevan viranomaisen näkemykset voidaan saattaa yleiseen tietoon sen jälkeen, kun Alankomaiden makrovakausviranomainen on antanut suosituksensa.

Suositus B – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tiukentaminen ja niiden mitoitusta koskeva lähestymistapa

| 1. | Suositetaan, että Alankomaat alentaa oikeudellisesti sitovaa, luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta, ja varmistaa tällä tavoin, että uusien kiinnelainojen vakuudet ovat riittäviä kattamaan luottotappiot, jotka vastaavat mahdollista asuntojen hintojen laskua kielteisten taloudellisten tai rahoituksellisten olosuhteiden vallitessa. |
| --- | --- |

1.

Suositetaan, että Alankomaat alentaa oikeudellisesti sitovaa, luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta, ja varmistaa tällä tavoin, että uusien kiinnelainojen vakuudet ovat riittäviä kattamaan luottotappiot, jotka vastaavat mahdollista asuntojen hintojen laskua kielteisten taloudellisten tai rahoituksellisten olosuhteiden vallitessa.

| 2. | Suositetaan, että Alankomaat muuttaa velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavien rajoitusten määrittämisessä käytettyä menetelmää siten, ettei toimenpide lisäisi talouden ja rahoituksen suhdanteita myötäileviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.

Suositetaan, että Alankomaat muuttaa velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavien rajoitusten määrittämisessä käytettyä menetelmää siten, ettei toimenpide lisäisi talouden ja rahoituksen suhdanteita myötäileviä vaikutuksia.

Suositus C – Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

Suositetaan, että Alankomaiden makrovakausviranomaiset, nimetty viranomainen tai toimivaltainen viranomainen, tapauksen mukaan, varmistavat ottamalla käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä, Alankomaissa toimiluvan saaneiden luottolaitosten häiriönsietokyvyn sellaisen asuinkiinteistöihin liittyvän järjestelmäriskin varalta, josta saattaisi seurata välittömiä ja välillisiä luottotappioita kiinnelainojen vuoksi tai asuntolainoja ottaneiden kotitalouksien kulutuksen pienentymisen seurauksena.

Suositus D – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

Suositetaan, että Alankomaat tarkastelee uudelleen poliittisia toimenpiteitään tavoitteenaan torjua rakenteelliset tekijät, jotka ovat kiihdyttäneet Alankomaissa järjestelmäriskin lähteeksi todettuja haavoittuvuuksia ja jotka kannustavat kotitalouksia ottamaan liikaa kiinnelainaa tai nostavat asuntojen hintoja ja kasvattavat kiinnelainojen määrää liiallisesti.

2 JAKSO

SOVELTAMINEN

1.   Määritelmät

Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin; |
| --- | --- |

a)

’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

| b) | ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

| c) | ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi: |
| --- | --- |

c)

’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

| d) | ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

d)

’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

| e) | ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8); |
| --- | --- |

e)

’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8);

| f) | ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana; |
| --- | --- |

f)

’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana;

| g) | ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

g)

’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| h) | ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta; |
| --- | --- |

h)

’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

| i) | ’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä; |
| --- | --- |

i)

’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä;

2.   Soveltamiskriteerit

| 1. | Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:






  a) | suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A, suosituksen B, suosituksen C ja suosituksen D tavoite ja sisältö; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A, suosituksen B, suosituksen C ja suosituksen D tavoite ja sisältö;

| b) | kun alennetaan nykyistä luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta suosituksen B mukaisesti, tämän toimenpiteen mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen; |
| --- | --- |

b)

kun alennetaan nykyistä luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta suosituksen B mukaisesti, tämän toimenpiteen mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

| c) | kun otetaan käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä suosituksen C mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen; |
| --- | --- |

c)

kun otetaan käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä suosituksen C mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

| d) | tehtäessä suosituksessa D tarkoitettuja poliittisia muutoksia, tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla; |
| --- | --- |

d)

tehtäessä suosituksessa D tarkoitettuja poliittisia muutoksia, tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla;

| e) | suosituksen B, suosituksen C ja suosituksen D noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I. |
| --- | --- |

e)

suosituksen B, suosituksen C ja suosituksen D noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

| 2. | Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoitusten tulee sisältää vähintään






  a) | tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

| b) | arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät asuntojen hintojen paikalliseen yliarvostukseen sekä uusien ja nykyisten kiinnelainojen vakuuksiin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-suhteen mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden; |
| --- | --- |

b)

arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät asuntojen hintojen paikalliseen yliarvostukseen sekä uusien ja nykyisten kiinnelainojen vakuuksiin, mukaan lukien uusien kiinnelainojen jaottelu niiden LTV-suhteen mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

| c) | yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

3.   Seurannan aikarajat

Tämän suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

| a) | Suositus A

  Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä loppuraportti suosituksen A soveltamisesta. |
| --- | --- |

a)

Suositus A

Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä loppuraportti suosituksen A soveltamisesta.

| b) | Suositus B

  Suosituksen B 1 kohdan kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportin toimenpiteistä, joita se on toteuttanut luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tiukentamiseksi. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.
  Suosituksen B 2 kohdan kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä raportti suosituksen B 2 kohdan soveltamisesta. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti. |
| --- | --- |

b)

Suositus B

Suosituksen B 1 kohdan kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportin toimenpiteistä, joita se on toteuttanut luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tiukentamiseksi. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

Suosituksen B 2 kohdan kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä raportti suosituksen B 2 kohdan soveltamisesta. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

| c) | Suositus C

  Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportti toimenpiteistä, joita se on toteuttanut pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottamiseksi. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti. |
| --- | --- |

c)

Suositus C

Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportti toimenpiteistä, joita se on toteuttanut pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottamiseksi. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

| d) | Suositus D

  Suosituksen D kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä EJRK:lle ja neuvostolle raportti suosituksen C soveltamisesta. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti. |
| --- | --- |

d)

Suositus D

Suosituksen D kohdetta pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä EJRK:lle ja neuvostolle raportti suosituksen C soveltamisesta. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

4.   Seuranta ja arviointi

| 1. | EJRK:n sihteeristö






  a) | avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

| b) | tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:






  i) | 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B 1 kohdan ja suosituksen C soveltamisen osalta; |
| --- | --- | --- |

b)

tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:

i)

31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B 1 kohdan ja suosituksen C soveltamisen osalta;

| ii) | 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suosituksen A, suosituksen B 1 ja 2 kohdan sekä suosituksen C soveltamisen osalta; |
| --- | --- |

ii)

31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suosituksen A, suosituksen B 1 ja 2 kohdan sekä suosituksen C soveltamisen osalta;

| iii) | 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suosituksen B 1 kohdan, suosituksen C ja suosituksen D soveltamisen osalta. |
| --- | --- |

iii)

31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suosituksen B 1 kohdan, suosituksen C ja suosituksen D soveltamisen osalta.

| 2. | EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin. |
| --- | --- |

2.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Ks. “Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

9

---

LIITE I

SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

Suositus B – Luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tiukentaminen ja niiden mitoitusta koskeva lähestymistapa

Suosituksen B 1 kohtaan sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

Ennen kuin alennetaan nykyistä luototusasteeseen sovellettavia raja-arvoja, pitäisi arvioida Alankomaiden asemaa talous- ja rahoitussykleissä toimenpiteiden asianmukaisen mitoituksen ja asteittaisen käyttöönoton määrittämiseksi.

Suosituksen B 2 kohtaan sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

Alankomaiden tulisi arvioida mitoituksessa käytettävän menetelmän eri tekijöiden suhdanteita myötäileviä vaikutuksia, kun se arvioi velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavan raja-arvon mitoitusta.

Suositus C – Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

Suositukseen C sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

| 1. | Ennen kuin otetaan käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä, pitäisi arvioida Alankomaiden asemaa talous- ja rahoitussykleissä, jotta voidaan ratkaista, olisiko tällaisten toimenpiteiden käyttöönotto asianmukaista. |
| --- | --- |

1.

Ennen kuin otetaan käyttöön pääomaperusteisia toimenpiteitä, pitäisi arvioida Alankomaiden asemaa talous- ja rahoitussykleissä, jotta voidaan ratkaista, olisiko tällaisten toimenpiteiden käyttöönotto asianmukaista.

| 2. | Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Alankomaissa havaittujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen pääomaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, toimenpiteiden alkuperäisestä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista. |
| --- | --- |

2.

Pääomaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Alankomaissa havaittujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen pääomaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, toimenpiteiden alkuperäisestä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista.

Suositus D – Kiinnelainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

Suositukseen D sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

Kun laaditaan poliittisia vaihtoehtoja ja ennen kuin pannaan täytäntöön poliittisia muutoksia, pitäisi arvioida ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusta ottamalla huomioon Alankomaiden asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta varmistetaan, että näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Alankomaiden asuinkiinteistömarkkinoilla.

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/29

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa

(EJRK/2019/8)

(2019/C 366/05)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä. |
| --- | --- |

(1)

Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä.

| (2) | Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(2)

Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

| (3) | Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat asuntolainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen. |
| --- | --- |

(3)

Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat asuntolainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

| (4) | Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

(4)

Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

| (5) | Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista. |
| --- | --- |

(5)

Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

| (6) | Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet. |
| --- | --- |

(6)

Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet.

| (7) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Suomi (6). |
| --- | --- |

(7)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Suomi (6).

| (8) | Vuonna 2016 Suomen asuinkiinteistömarkkinoilla todettu merkittävin haavoittuvuus oli kotitalouksien korkea ja kasvava velkaantuneisuus, johon liittyi kotitalouksien merkittävän osan mahdollinen haavoittuvuus epäsuotuisille talouden tai rahoituksen olosuhteille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. |
| --- | --- |

(8)

Vuonna 2016 Suomen asuinkiinteistömarkkinoilla todettu merkittävin haavoittuvuus oli kotitalouksien korkea ja kasvava velkaantuneisuus, johon liittyi kotitalouksien merkittävän osan mahdollinen haavoittuvuus epäsuotuisille talouden tai rahoituksen olosuhteille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.

| (9) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7)
  . |
| --- | --- |

(9)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7)
  .

| (10) | Suomen osalta tämä viimeisin arviointi on tuonut esiin sen, että kotitalouksien velkaantuneisuus on korkeampi kuin vuonna 2016. Viime aikoina tämä kasvu on osittain johtunut asunto-osakeyhtiöiden (8) ottamista lainoista, jotka maksetaan takaisin kotitalouksien ja tällaisten yhtiöiden osakkeita omistavien muiden sijoittajien tuloista. Lisäksi hiljattain saadut tiedot uusien asuntolainojen lainaehdoista tukevat aiempia tietoja siitä, että uusia asuntolainoja ottavista kotitalouksista merkittävä joukko on haavoittuvia epäsuotuisille talouden tai rahoituksen olosuhteille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. |
| --- | --- |

(10)

Suomen osalta tämä viimeisin arviointi on tuonut esiin sen, että kotitalouksien velkaantuneisuus on korkeampi kuin vuonna 2016. Viime aikoina tämä kasvu on osittain johtunut asunto-osakeyhtiöiden (8) ottamista lainoista, jotka maksetaan takaisin kotitalouksien ja tällaisten yhtiöiden osakkeita omistavien muiden sijoittajien tuloista. Lisäksi hiljattain saadut tiedot uusien asuntolainojen lainaehdoista tukevat aiempia tietoja siitä, että uusia asuntolainoja ottavista kotitalouksista merkittävä joukko on haavoittuvia epäsuotuisille talouden tai rahoituksen olosuhteille taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.

| (11) | Suomen kansalliset viranomaiset ovat vuodesta 2016 lähtien kiristäneet tai ottaneet käyttöön useita luotonottaja- ja pääomaperusteisia toimenpiteitä. i) vuonna 2017 Finanssivalvonnan johtokunta saattoi asetuksen (EU) No 575/2013 458 artiklan nojalla voimaan 15 prosentin alarajan sisäisten mallien menetelmää käyttävien luottolaitosten keskimääräiselle asuntolainojen riskipainolle; ii) vuonna 2018 kaikille luottolaitoksille asetettiin järjestelmäriskipuskuri, jonka määrä on yhdestä prosentista kolmeen prosenttiin; iii) vuonna 2018 luototusasteeseen (LTV) sovellettavaa rajoitusta tiukennettiin 90 prosentista 85 prosenttiin; ja iv) samoin vuonna 2018 Finanssivalvonta antoi uusien lainojen luottoehtoja koskevia suosituksia, joita sovellettiin myös asunto-osakeyhtiöiden ottamiin lainoihin. Lisäksi asuntolainojen korkokulujen vähennyskelpoisuutta verotuksessa laskettiin vuonna 2011 voimassa olleesta 100 prosentista 25 prosenttiin vuonna 2019. |
| --- | --- |

(11)

Suomen kansalliset viranomaiset ovat vuodesta 2016 lähtien kiristäneet tai ottaneet käyttöön useita luotonottaja- ja pääomaperusteisia toimenpiteitä. i) vuonna 2017 Finanssivalvonnan johtokunta saattoi asetuksen (EU) No 575/2013 458 artiklan nojalla voimaan 15 prosentin alarajan sisäisten mallien menetelmää käyttävien luottolaitosten keskimääräiselle asuntolainojen riskipainolle; ii) vuonna 2018 kaikille luottolaitoksille asetettiin järjestelmäriskipuskuri, jonka määrä on yhdestä prosentista kolmeen prosenttiin; iii) vuonna 2018 luototusasteeseen (LTV) sovellettavaa rajoitusta tiukennettiin 90 prosentista 85 prosenttiin; ja iv) samoin vuonna 2018 Finanssivalvonta antoi uusien lainojen luottoehtoja koskevia suosituksia, joita sovellettiin myös asunto-osakeyhtiöiden ottamiin lainoihin. Lisäksi asuntolainojen korkokulujen vähennyskelpoisuutta verotuksessa laskettiin vuonna 2011 voimassa olleesta 100 prosentista 25 prosenttiin vuonna 2019.

| (12) | Näistä hiljattain käyttöön otetuista toimenpiteistä huolimatta, lukuun ottamatta luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta, muita oikeudellisesti sitovia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, kuten velan ja tulojen suhdetta (DTI), velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta (DSTI) ja maturiteettia koskevia rajoituksia ei edelleenkään ole Suomessa käytettävissä, vaikka tällaiset toimenpiteet voivat olla välttämättömiä keskipitkällä aikavälillä, jos kotitalouksien velkaantuneisuuteen liittyvät haavoittuvuudet jatkavat kasvuaan. Joko velan ja tulojen suhteeseen tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavien rajoitusten käyttöönotto yhdessä maturiteettirajoitusten kanssa lisäisi jo käytössä olevien makrovakaustoimenpiteiden tehokkuutta. Lisäksi luototusaste määritellään tällä hetkellä tavalla, joka mahdollistaa muun kuin kiinteistö- ja asunto-omaisuuden hyväksymisen vakuudeksi. |
| --- | --- |

(12)

Näistä hiljattain käyttöön otetuista toimenpiteistä huolimatta, lukuun ottamatta luototusasteeseen sovellettavaa rajoitusta, muita oikeudellisesti sitovia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, kuten velan ja tulojen suhdetta (DTI), velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta (DSTI) ja maturiteettia koskevia rajoituksia ei edelleenkään ole Suomessa käytettävissä, vaikka tällaiset toimenpiteet voivat olla välttämättömiä keskipitkällä aikavälillä, jos kotitalouksien velkaantuneisuuteen liittyvät haavoittuvuudet jatkavat kasvuaan. Joko velan ja tulojen suhteeseen tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavien rajoitusten käyttöönotto yhdessä maturiteettirajoitusten kanssa lisäisi jo käytössä olevien makrovakaustoimenpiteiden tehokkuutta. Lisäksi luototusaste määritellään tällä hetkellä tavalla, joka mahdollistaa muun kuin kiinteistö- ja asunto-omaisuuden hyväksymisen vakuudeksi.

| (13) | Tästä syystä EJRK on todennut, että Suomessa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan haavoittuvuuksia, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Suomen nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(13)

Tästä syystä EJRK on todennut, että Suomessa käytössä tai käytettävissä olevat makrovakaustoimenpiteet ovat osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä korjaamaan haavoittuvuuksia, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen keskipitkällä aikavälillä. Näin ollen tarvitaan lisää poliittisia toimenpiteitä, jotta voidaan korjata nämä mahdollisia järjestelmäriskejä aiheuttavat haavoittuvuudet. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Suomen nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä.

| (14) | Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että Suomen lainsäädäntöön sisällytettäisiin täydentäviä oikeudellisesti sitovia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä ja että tällaisten toimenpiteiden hyväksymisellä estettäisiin kotitalouksien velkaantuneisuuden kasvuun liittyvät haavoittuvuudet. |
| --- | --- |

(14)

Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa, että Suomen lainsäädäntöön sisällytettäisiin täydentäviä oikeudellisesti sitovia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä ja että tällaisten toimenpiteiden hyväksymisellä estettäisiin kotitalouksien velkaantuneisuuden kasvuun liittyvät haavoittuvuudet.

| (15) | Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa. |
| --- | --- |

(15)

Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

| (16) | EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(16)

EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

1 JAKSO

SUOSITUKSET

Suositus A – Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskeva oikeudellinen kehys

| 1. | Suositetaan, että Suomi varmistaa vähintään seuraavien oikeudellisesti sitovien luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden sisällyttämisen nykyiseen luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevaan sääntelyyn:






  a. | joko velan ja tulojen suhteeseen tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavat rajoitukset; |
| --- | --- | --- |

1.

a.

joko velan ja tulojen suhteeseen tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavat rajoitukset;

| b. | luototusasteeseen sovellettavat rajoitukset; ja |
| --- | --- |

b.

luototusasteeseen sovellettavat rajoitukset; ja

| c. | maturiteettirajoitukset. |
| --- | --- |

c.

maturiteettirajoitukset.

| 2. | Suositetaan, että Suomi muuttaa luototusasteen määritelmää nykyisessä luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevassa sääntelyssä. |
| --- | --- |

2.

Suositus B – Tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

| 1. | Suositetaan, että ennen kuin nykyistä sääntelyä on muutettu suosituksessa A tarkoitetulla tavalla, Suomen kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto, soveltavat oikeudellisesti sitomattomia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotta estettäisiin se, ettei merkittävällä tai kasvavalla uusia asuntolainoja ottavalla luotonsaajien joukolla olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suositetaan, että kun nykyistä sääntelyä on muutettu suosituksessa A tarkoitetulla tavalla, Suomen kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto tai mitoitus, ottavat käyttöön tai mitoittavat oikeudellisesti sitovat, tulosidonnaiset luotonsaajaperusteiset toimenpiteet suosituksen B 1 kohdassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi jatkossa. |
| --- | --- |

2.

2 JAKSO

SOVELTAMINEN

1.   Määritelmät

Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin; |
| --- | --- |

a)

’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

| b) | ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

| c) | ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi: |
| --- | --- |

c)

’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

| d) | ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

d)

’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

| e) | ’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä; |
| --- | --- |

e)

’oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jotka on saatettu voimaan oikeudellisesti velvoittavilla säädöksillä;

| f) | ’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

f)

’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| g) | ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana; |
| --- | --- |

g)

’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana;

| h) | ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

h)

’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| i) | ’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

i)

’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä;

| j) | ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta; |
| --- | --- |

j)

’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

| k) | ’tulosidonnaisilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan velan ja tulojen suhteeseen sekä velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavia rajoituksia; |
| --- | --- |

k)

’tulosidonnaisilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan velan ja tulojen suhteeseen sekä velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen sovellettavia rajoituksia;

| l) | ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (9). |
| --- | --- |

l)

’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (9).

2.   Soveltamiskriteerit

| 1. | Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:






  a) | suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A ja suosituksen B tavoite ja sisältö; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A ja suosituksen B tavoite ja sisältö;

| b) | suositus A on pantava täytäntöön ennen suosituksen B 2 kohtaa, jotta voidaan varmistaa suosituksen B 2 kohdan noudattaminen; |
| --- | --- |

b)

suositus A on pantava täytäntöön ennen suosituksen B 2 kohtaa, jotta voidaan varmistaa suosituksen B 2 kohdan noudattaminen;

| c) | kun otetaan käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Suomen asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen; |
| --- | --- |

c)

kun otetaan käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Suomen asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

| d) | suosituksen A ja suosituksen B noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I. |
| --- | --- |

d)

suosituksen A ja suosituksen B noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

| 2. | Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoitusten tulee sisältää vähintään






  a) | tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

| b) | arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja uusien asuntolainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien asuntolainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI-suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (10) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden; |
| --- | --- |

b)

arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja uusien asuntolainojen luotonannon ehtoihin, mukaan lukien uusien asuntolainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI-suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (10) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

| c) | yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

3.   Seurannan aikarajat

Tämän suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

| a) | Suositus A







  i) | Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä suosituksen A soveltamista koskeva väliraportti, joka sisältää vähintään selvityksen siitä, suunnitellaanko suosituksen A soveltamista ja mikä elin tai mitkä elimet ovat vastuussa kyseisessä suosituksessa esitettyjen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja soveltamista koskevasta päätöksestä. EJRK voi EJRK voi ilmoittaa suosituksen A kohteelle näkemyksensä väliraportista. |
| --- | --- | --- |

a)

Suositus A

i)

Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä suosituksen A soveltamista koskeva väliraportti, joka sisältää vähintään selvityksen siitä, suunnitellaanko suosituksen A soveltamista ja mikä elin tai mitkä elimet ovat vastuussa kyseisessä suosituksessa esitettyjen luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja soveltamista koskevasta päätöksestä. EJRK voi EJRK voi ilmoittaa suosituksen A kohteelle näkemyksensä väliraportista.

| ii) | Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä loppuraportti suosituksen A soveltamisesta. |
| --- | --- |

ii)

Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2021 mennessä loppuraportti suosituksen A soveltamisesta.

| b) | Suositus B

  Suosituksen B kohteita pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka raportti toimista, joihin on ryhdytty tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tai muiden sellaisten käytettävissä olevien toimenpiteiden soveltamiseksi, joilla puututaan kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja uusien asuntolainojen ehtoihin liittyviin haavoittuvuuksiin Suomessa. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti. |
| --- | --- |

b)

Suositus B

Suosituksen B kohteita pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka raportti toimista, joihin on ryhdytty tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden tai muiden sellaisten käytettävissä olevien toimenpiteiden soveltamiseksi, joilla puututaan kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja uusien asuntolainojen ehtoihin liittyviin haavoittuvuuksiin Suomessa. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

4.   Seuranta ja arviointi

| 1. | EJRK:n sihteeristö






  a) | avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

| b) | tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:






  i) | 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta; |
| --- | --- | --- |

b)

tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:

i)

31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta;

| ii) | 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suositusten A ja B soveltamisen osalta; ja |
| --- | --- |

ii)

31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suositusten A ja B soveltamisen osalta; ja

| iii) | 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta; |
| --- | --- |

iii)

31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta;

| 2. | EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin. |
| --- | --- |

2.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 49).

6

(7)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Asunto-osakeyhtiö.

8

-osakeyhtiö

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

9

(10)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

10

---

LIITE I

SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

Suositus A – Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskeva oikeudellinen kehys

Suositukseen A sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

| 1. | Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevassa Suomen oikeudellisessa kehyksessä olisi varmistettava, että






  a) | rajoituksia, joita sovelletaan velan ja tulojen suhteeseen (DTI) sekä velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen (DSTI), samoin kuin maturiteettirajoituksia, sovelletaan kaikentyyppisille luotonsaajille myönnettyihin lainoihin ja kaikentyyppisten luotonantajien myöntämiin lainoihin, jotta vältettäisiin rajoitusten kiertäminen siten, että luotonsaajana on asunto-osakeyhtiö, tai muilla tavoin; |
| --- | --- | --- |

1.

Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevassa Suomen oikeudellisessa kehyksessä olisi varmistettava, että

a)

rajoituksia, joita sovelletaan velan ja tulojen suhteeseen (DTI) sekä velanhoitokulujen ja tulojen suhteeseen (DSTI), samoin kuin maturiteettirajoituksia, sovelletaan kaikentyyppisille luotonsaajille myönnettyihin lainoihin ja kaikentyyppisten luotonantajien myöntämiin lainoihin, jotta vältettäisiin rajoitusten kiertäminen siten, että luotonsaajana on asunto-osakeyhtiö, tai muilla tavoin;

| b) | luototusastetta (LTV) laskettaessa vain kiinteä omaisuus ja asunto-omaisuus voidaan ottaa huomioon vakuutena; |
| --- | --- |

b)

luototusastetta (LTV) laskettaessa vain kiinteä omaisuus ja asunto-omaisuus voidaan ottaa huomioon vakuutena;

| c) | Suomen kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto, pystyvät ottamaan käyttöön oikeudellisesti sitovat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet tehokkaalla ja ennalta ehkäisevällä tavalla sekä pystyvät toimimaan tarpeen mukaan joustavasti kyseisten tunnistettuihin haavoittuvuuksiin perustuvien toimenpiteiden suunnittelemiseksi. |
| --- | --- |

c)

Suomen kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto, pystyvät ottamaan käyttöön oikeudellisesti sitovat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet tehokkaalla ja ennalta ehkäisevällä tavalla sekä pystyvät toimimaan tarpeen mukaan joustavasti kyseisten tunnistettuihin haavoittuvuuksiin perustuvien toimenpiteiden suunnittelemiseksi.

| 2. | Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevan Suomen oikeudellisen kehyksen muutoksen tulisi olla voimassa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2021. |
| --- | --- |

2.

Luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä koskevan Suomen oikeudellisen kehyksen muutoksen tulisi olla voimassa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2021.

Suositus B – Tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto

Suositukseen B sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

| 1. | Jotta voitaisiin estää se, ettei merkittävällä tai kasvavalla uusia asuntolainoja ottavalla luotonsaajien joukolla olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa, Suomen kansallisten viranomaisten tulisi käyttää yhtä tulosidonnaista luotonsaajaperusteista toimenpidettä tai usean tällaisen toimenpiteen yhdistelmää (kuten luototusastetta koskevien rajoitusten sekä velan ja tulojen suhdetta tai velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevien rajoitusten yhdistelmää, sekä maturiteettirajoituksia) käytössä olevien toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja niiden kiertämismahdollisuuden tai sellaisten ei-toivottujen seurausten minimoimiseksi, jotka voisivat heikentää toimenpiteiden tehokkuutta ja mahdollisesti aiheuttaa riskejä muilla alueilla. |
| --- | --- |

1.

Jotta voitaisiin estää se, ettei merkittävällä tai kasvavalla uusia asuntolainoja ottavalla luotonsaajien joukolla olisi kykyä hoitaa lainojaan tai ylläpitää kulutustaan epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden tai rahoitusehtojen taikka asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen vallitessa, Suomen kansallisten viranomaisten tulisi käyttää yhtä tulosidonnaista luotonsaajaperusteista toimenpidettä tai usean tällaisen toimenpiteen yhdistelmää (kuten luototusastetta koskevien rajoitusten sekä velan ja tulojen suhdetta tai velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevien rajoitusten yhdistelmää, sekä maturiteettirajoituksia) käytössä olevien toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja niiden kiertämismahdollisuuden tai sellaisten ei-toivottujen seurausten minimoimiseksi, jotka voisivat heikentää toimenpiteiden tehokkuutta ja mahdollisesti aiheuttaa riskejä muilla alueilla.

| 2. | Ennen tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa pitäisi arvioida Suomen asemaa talous- ja rahoitussykleissä toimenpiteiden asianmukaisen mitoituksen ja asteittaisen käyttöönoton määrittämiseksi. |
| --- | --- |

2.

Ennen tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönottoa pitäisi arvioida Suomen asemaa talous- ja rahoitussykleissä toimenpiteiden asianmukaisen mitoituksen ja asteittaisen käyttöönoton määrittämiseksi.

| 3. | Tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Suomessa havaittujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen, tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, käyttöön otettujen toimenpiteiden alkuperäisestä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista. |
| --- | --- |

3.

Tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatetaan tarvita niiden tiukentamista tai uusien makrovakaustoimenpiteiden käyttöönottoa Suomessa havaittujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi; tämä riippuu käyttöön otettujen, tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden valinnasta, käyttöön otettujen toimenpiteiden alkuperäisestä mitoituksesta ja haavoittuvuuksia koskevan arvioinnin tuloksista.

| 4. | Suomen kansallisten viranomaisten, joiden tehtävänä on tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto tai mitoitus, tulisi tällaisten toimenpiteiden käyttöönoton tai mitoituksen yhteydessä ottaa huomioon kaikki lainat, joita kotitaloudet hoitavat tuloistaan, riippumatta lainan muodosta (toisin sanoen asunto-osakeyhtiön ottamaa lainaa olisi pidettävä kotitalouden velkana). |
| --- | --- |

4.

Suomen kansallisten viranomaisten, joiden tehtävänä on tulosidonnaisten luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden käyttöönotto tai mitoitus, tulisi tällaisten toimenpiteiden käyttöönoton tai mitoituksen yhteydessä ottaa huomioon kaikki lainat, joita kotitaloudet hoitavat tuloistaan, riippumatta lainan muodosta (toisin sanoen asunto-osakeyhtiön ottamaa lainaa olisi pidettävä kotitalouden velkana).

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/35

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN SUOSITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa

(EJRK/2019/9)

(2019/C 366/06)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010  (1)
  ja erityisesti sen 3, 16, 17 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä. |
| --- | --- |

(1)

Kiinteistösektorilla on tärkeä asema taloudessa, ja sen kehitys voi vaikuttaa huomattavasti rahoitusjärjestelmään. Aiemmat finanssikriisit ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia heijastusvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen, mikä voi johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin seurannaisvaikutuksiin. Kiinteistömarkkinoiden epäsuotuisa kehitys joissain jäsenvaltioissa on aikaisemmin johtanut merkittäviin luottotappioihin ja/tai vaikuttanut kielteisesti reaalitalouteen. Tämä ilmentää kiinteistösektorin, rahoituksen tarjoajien ja talouden muiden sektorien läheistä vuorovaikutusta. Lisäksi rahoitusjärjestelmän ja reaalitalouden välinen vahva vuorovaikutussuhde vahvistaa negatiivista kehitystä.

| (2) | Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(2)

Nämä kytkökset ovat tärkeitä, koska ne merkitsevät sitä, että kiinteistösektorilta peräisin olevilla riskeillä voi olla systeeminen, suhdanteita vahvistava vaikutus. Rahoitusjärjestelmän haavoittuvuudet tyypillisesti kumuloituvat, kun kiinteistöala on suhdannekierron nousuvaiheessa. Näennäisesti matalammat riskit ja parempi rahoituksen saatavuus yhdessä kiinteistöjen kasvaneen kysynnän kanssa voivat osaltaan vaikuttaa nopeaan luottojen ja investointien lisääntymiseen ja lisätä painetta kiinteistöjen hinnannousuun. Koska tästä seuraavat korkeammat vakuusarvot edelleen myötävaikuttavat luottojen kysyntään ja tarjontaan, tämä itseään vahvistava dynamiikka voi aiheuttaa systeemisiä seurauksia. Sitä vastoin kiinteistöalan suhdannekierron laskuvaiheessa tiukemmat luotonannon ehdot, suurempi pyrkimys karttaa riskejä ja kiinteistöjen hintojen laskupaine voivat vaikuttaa haitallisesti luotonsaajien ja -antajien häiriönsietokykyyn ja näin heikentää taloudellista tilannetta.

| (3) | Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat asuntolainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen. |
| --- | --- |

(3)

Asuinkiinteistöihin liittyvät haavoittuvuudet voivat aiheuttaa järjestelmäriskiä ja heikentää rahoitusvakautta sekä välittömästi että välillisesti. Välittömiä vaikutuksia ovat asuntolainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista tai rahoitusehdoista ja samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset voivat liittyä kotitalouksien kulutuksen mukautuksiin, millä on omat vaikutuksensa reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

| (4) | Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

(4)

Kuten suosituksen EJRK/2013/1 (2) johdanto-osan 4 perustelukappaleessa todetaan, makrovakauspolitiikan perimmäisenä tarkoituksena on osallistua koko finanssijärjestelmän vakauden turvaamiseen, mm. lisäämällä finanssijärjestelmän kestävyyttä ja vähentämällä järjestelmäriskien kasaantumista, ja tällä tavoin varmistaa, että finanssiala edistää talouskasvua kestävällä tavalla.

| (5) | Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista. |
| --- | --- |

(5)

Tätä tarkoitusta varten makrovakausviranomaiset voivat riskien arvioinnin perusteella käyttää yhtä tai useampaa pääomaperusteista makrovakaustoimenpidettä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (3) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4), ja/tai luotonsaajaperusteisia makrovakaustoimenpiteitä, jotka perustuvat yksinomaan kansalliseen lainsäädäntöön. Kun pääomaperusteisilla toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti kohentamaan rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä, luotonsaajaperusteiset toimenpiteet voivat olla erityisen sopivia estämään järjestelmäriskien kasaantumista.

| (6) | Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet. |
| --- | --- |

(6)

Suosituksessa EJRK/2013/1 suositetaan lisäksi, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön oikeudellisen sääntelyn, jonka perusteella kyseisessä suosituksessa määritellyt makrovakausvälineet ovat makrovakausviranomaisten välittömässä valvonnassa tai niillä on kyseisiä välineitä koskevat suositusvaltuudet.

| (7) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Ruotsi (6). |
| --- | --- |

(7)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (5). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle, joista yksi oli Ruotsi (6).

| (8) | Vuonna 2016 merkittävin Ruotsin asuinkiinteistömarkkinoilla todettu haavoittuvuus liittyi merkittävään ja pitkittyneeseen kasvuun asuntojen hinnoissa ja asuntolainoissa, mikä johti asuntojen hintojen yliarvostukseen sekä kotitalouksien korkeaan ja kasvavaan velkaantuneisuuteen. |
| --- | --- |

(8)

Vuonna 2016 merkittävin Ruotsin asuinkiinteistömarkkinoilla todettu haavoittuvuus liittyi merkittävään ja pitkittyneeseen kasvuun asuntojen hinnoissa ja asuntolainoissa, mikä johti asuntojen hintojen yliarvostukseen sekä kotitalouksien korkeaan ja kasvavaan velkaantuneisuuteen.

| (9) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7). |
| --- | --- |

(9)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talousalueen (ETA) laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (7).

| (10) | Ruotsin osalta tämä hiljattain tehty arviointi on tuonut esiin sen, että kasvu on vuoden 2016 jälkeen hidastunut ja on tällä hetkellä vuoden 2016 tasolla. Asuntojen hinnoissa on kuitenkin edelleen yliarvostusta, ja kotitalouksien velkaantuneisuus on lisääntynyt merkittävästi. |
| --- | --- |

(10)

Ruotsin osalta tämä hiljattain tehty arviointi on tuonut esiin sen, että kasvu on vuoden 2016 jälkeen hidastunut ja on tällä hetkellä vuoden 2016 tasolla. Asuntojen hinnoissa on kuitenkin edelleen yliarvostusta, ja kotitalouksien velkaantuneisuus on lisääntynyt merkittävästi.

| (11) | Ruotsin kansalliset viranomaiset ovat vuodesta 2016 kiristäneet tai ottaneet käyttöön useita luotonottaja- ja pääomaperusteisia toimenpiteitä. Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusien asuntolainojen takaisinmaksuun liittyviä vaatimuksia. Nämä vaatimukset liittyivät uusien lainojen luototusasteeseen (LTV), ja niissä edellytettiin vähintään 2 prosentin suuruista vuotuista lyhennystä lainoille, joiden luototusaste on yli 70 prosenttia, ja 1 prosentin suuruista vuotuista lyhennystä lainoille, joiden luototusaste on 50–70 prosenttia. Vuonna 2017 näihin vaatimuksiin tehtiin lainojen ja tulojen suhdetta (LTI) koskeva tiukennus uusien lainojen osalta siten, että mainittuihin vaatimuksiin lisättiin yksi prosenttiyksikkö vuodelle uusissa lainoissa, joiden LTI-suhdeluku on yli 4,5. Vuonna 2018 Finansinspektionen (Ruotsin rahoitusvalvontaviranomainen) asetti asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan nojalla kaikille sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttäville kotimaisille luottolaitoksille luottolaitoskohtaisen 25 prosentin alarajan vastuilla painotetuille keskimääräisille riskipainoille sellaisen portfolion osalta, joka koostuu Ruotsissa olevien velallisten kiinteistövakuudellisista vähittäisvastuista. Lopuksi Finansinspektionen korotti vuonna 2018 vastasyklistä pääomapuskurikantaa 2 prosentista 2,5 prosenttiin syyskuusta 2019 lähtien. |
| --- | --- |

(11)

Ruotsin kansalliset viranomaiset ovat vuodesta 2016 kiristäneet tai ottaneet käyttöön useita luotonottaja- ja pääomaperusteisia toimenpiteitä. Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusien asuntolainojen takaisinmaksuun liittyviä vaatimuksia. Nämä vaatimukset liittyivät uusien lainojen luototusasteeseen (LTV), ja niissä edellytettiin vähintään 2 prosentin suuruista vuotuista lyhennystä lainoille, joiden luototusaste on yli 70 prosenttia, ja 1 prosentin suuruista vuotuista lyhennystä lainoille, joiden luototusaste on 50–70 prosenttia. Vuonna 2017 näihin vaatimuksiin tehtiin lainojen ja tulojen suhdetta (LTI) koskeva tiukennus uusien lainojen osalta siten, että mainittuihin vaatimuksiin lisättiin yksi prosenttiyksikkö vuodelle uusissa lainoissa, joiden LTI-suhdeluku on yli 4,5. Vuonna 2018 Finansinspektionen (Ruotsin rahoitusvalvontaviranomainen) asetti asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan nojalla kaikille sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttäville kotimaisille luottolaitoksille luottolaitoskohtaisen 25 prosentin alarajan vastuilla painotetuille keskimääräisille riskipainoille sellaisen portfolion osalta, joka koostuu Ruotsissa olevien velallisten kiinteistövakuudellisista vähittäisvastuista. Lopuksi Finansinspektionen korotti vuonna 2018 vastasyklistä pääomapuskurikantaa 2 prosentista 2,5 prosenttiin syyskuusta 2019 lähtien.

| (12) | Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Ruotsissa havaittuja haavoittuvuustekijöitä, on myös tärkeitä rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia ja samalla lisänneet järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) asuntotarjonnan puute, mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) asuntojen suosiollinen verokohtelu, kuten asuntolainoista maksetun koron verovähennysoikeus, joka saattaa kiihdyttää asuntojen hintojen nousua ja kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. |
| --- | --- |

(12)

Vaikka suhdannetekijät vahvistavat merkittävästi Ruotsissa havaittuja haavoittuvuustekijöitä, on myös tärkeitä rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia ja samalla lisänneet järjestelmäriskiä. Näitä tekijöitä ovat i) asuntotarjonnan puute, mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa; ja ii) asuntojen suosiollinen verokohtelu, kuten asuntolainoista maksetun koron verovähennysoikeus, joka saattaa kiihdyttää asuntojen hintojen nousua ja kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa.

| (13) | EJRK on tämän vuoksi katsonut – huolimatta siitä, että se tunnustaa Ruotsissa käytössä olevien makrovakauspoliittisten toimenpiteiden laajan kirjon – että vaikka nämä makrovakauspoliittiset toimenpiteet ovat asianmukaisia, ne ovat vain osittain riittäviä asuinkiinteistöihin liittyviin tunnistettuihin haavoittuvuuksiin, erityisesti kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen, puuttumiseksi keskipitkällä aikavälillä. Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Ruotsin asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Ruotsin reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Ruotsin nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(13)

EJRK on tämän vuoksi katsonut – huolimatta siitä, että se tunnustaa Ruotsissa käytössä olevien makrovakauspoliittisten toimenpiteiden laajan kirjon – että vaikka nämä makrovakauspoliittiset toimenpiteet ovat asianmukaisia, ne ovat vain osittain riittäviä asuinkiinteistöihin liittyviin tunnistettuihin haavoittuvuuksiin, erityisesti kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen, puuttumiseksi keskipitkällä aikavälillä. Koska haavoittuvuuksia kiihdyttävät jossain määrin rakenteelliset tekijät, jotka ulottuvat makrovakauspolitiikkaa laajemmalle, tarvitaan muita poliittisia toimia täydentämään ja tukemaan nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä, jotta niitä voidaan kohdistaa toimivammin ja tehokkaammin tekijöihin, jotka edistävät järjestelmäriskien kasaantumista Ruotsin asuinkiinteistömarkkinoilla, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia Ruotsin reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. Tässä suosituksessa ehdotettavilla toimenpiteillä pyritään täydentämään Ruotsin nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä.

| (14) | Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa a) laajempia poliittisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on torjua tekijöitä, jotka helpottavat tai edistävät kotitalouksien kasvavaa velkaantuneisuutta ja b) olemassa olevien makrovakauspoliittisten toimenpiteiden tiukentamista tai muiden makrovakauspoliittisten toimenpiteiden käyttöönottoa, jos kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen liittyvät haavoittuvuudet jatkavat kasvuaan suhdanneluonteisten taloudellisten ja rahoitukseen liittyvien syiden vuoksi. |
| --- | --- |

(14)

Tämän suosituksen tarkoituksena on suosittaa a) laajempia poliittisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on torjua tekijöitä, jotka helpottavat tai edistävät kotitalouksien kasvavaa velkaantuneisuutta ja b) olemassa olevien makrovakauspoliittisten toimenpiteiden tiukentamista tai muiden makrovakauspoliittisten toimenpiteiden käyttöönottoa, jos kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen liittyvät haavoittuvuudet jatkavat kasvuaan suhdanneluonteisten taloudellisten ja rahoitukseen liittyvien syiden vuoksi.

| (15) | Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa. |
| --- | --- |

(15)

Tämä suositus ei vaikuta keskuspankkien rahapoliittiseen toimivaltaan unionissa.

| (16) | EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(16)

EJRK:n suositukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

1 JAKSO

SUOSITUKSET

Suositus A – Asuntolainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

Suositetaan, että Ruotsi tarkastelee uudelleen poliittisia toimenpiteitään tavoitteenaan torjua rakenteelliset tekijät, jotka ovat kiihdyttäneet Ruotsissa järjestelmäriskin lähteeksi todettuja haavoittuvuuksia, koska ne kannustavat kotitalouksia ottamaan liikaa asuntolainaa tai nostavat asuntojen hintoja ja kasvattavat asuntolainojen määrää liiallisesti.

Suositus B – Haavoittuvuuksien seuranta ja makrovakauspoliittisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen

| 1. | Suositetaan, että Ruotsin kansalliset viranomaiset, joiden tehtävänä on järjestelmäriskien seuranta, seuraavat tiiviisti kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen liittyviä haavoittuvuuksia keskipitkällä aikavälillä, muun muassa






  a) | arvioimalla – käyttämällä uusia asuntolainoja koskevia lainakohtaisia tietoja – uusia asuntolainoja ottavien kotitalouksien kykyä kestää epäsuotuisia taloudellisia olosuhteita tai rahoitusehtoja tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteistä kehitystä; ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

arvioimalla – käyttämällä uusia asuntolainoja koskevia lainakohtaisia tietoja – uusia asuntolainoja ottavien kotitalouksien kykyä kestää epäsuotuisia taloudellisia olosuhteita tai rahoitusehtoja tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteistä kehitystä; ja

| b) | arvioimalla olemassa olevien asuntolainasalkkujen mahdollisia luottotappioita sekä mahdollisia seurannaisvaikutuksia rahoitusvakauteen siinä tapauksessa, että taloudelliset tai rahoitukselliset olosuhteet kehittyvät epäsuotuisasti. |
| --- | --- |

b)

arvioimalla olemassa olevien asuntolainasalkkujen mahdollisia luottotappioita sekä mahdollisia seurannaisvaikutuksia rahoitusvakauteen siinä tapauksessa, että taloudelliset tai rahoitukselliset olosuhteet kehittyvät epäsuotuisasti.

| 2. | Suositetaan, että luottoriskin kasaantumisen estämiseksi Ruotsin makrovakausviranomaiset, joiden tehtävänä on ottaa käyttöön luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, tiukentavat nykyisiä tai ottavat käyttöön uusia luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä, jos suosituksen B 1 kohdan nojalla harjoitettavan seurannan tulokset osoittavat, että uusia asuntolainoja ottavien luotonsaajien merkittävä tai kasvava joukko ei välttämättä kykene hoitamaan velkaansa sen jälkeen, kun taloudelliset tai rahoitukselliset olosuhteet ovat kehittyneet kielteisesti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Suositetaan, että Ruotsin makrovakausviranomainen, nimetty viranomainen tai toimivaltainen viranomainen, tilanteesta riippuen, tiukentaa olemassa olevia tai ottaa käyttöön muita pääomaperusteisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan riittävä pääoma Ruotsissa toimiluvan saaneiden luottolaitosten myöntämien asuntolainojen osalta, jos suosituksen B 1 kohdan nojalla harjoitettavan seurannan tulokset osoittavat, että mahdolliset luottotappiot ovat kasvaneet suhdanneluonteisten, taloudellisten ja rahoituksellisten tekijöiden vuoksi sekä nykyisten asuntolainojen osalta – taloudellisten tai rahoituksellisten olosuhteiden heikentymisen tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisen kehityksen tapauksessa – että muiden lainojen osalta – asuntolainan ottaneiden kotitalouksien pienentyneen kulutuksen seurauksena. |
| --- | --- |

3.

2 JAKSO

SOVELTAMINEN

1.   Määritelmät

Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin; |
| --- | --- |

a)

’luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä’ tarkoitetaan makrovakaustoimenpiteitä, jotka kohdistetaan luotonsaajiin;

| b) | ’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

’välittömällä valvonnalla’ tarkoitetaan tosiasiallisia ja tehokkaita valtuuksia määrätä makrovakaustoimenpiteistä, joita sovelletaan kyseisen makrovakausviranomaisen toimialaan kuuluviin rahoituslaitoksiin, ja muuttaa niitä, jos se on tarpeen lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi;

| c) | ’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi: |
| --- | --- |

c)

’suositusvaltuuksilla’ tarkoitetaan valtuuksia ohjata makrovakausvälineiden soveltamista tarvittaessa suosituksilla lopullisen tavoitteen tai välitavoitteen saavuttamiseksi:

| d) | ’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

d)

’luototusasteella’ (LTV) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa kiinteistön arvoon lainan alullepanohetkellä;

| e) | ’lainojen ja tulojen suhteella’ (LTI) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

e)

’lainojen ja tulojen suhteella’ (LTI) tarkoitetaan kaikkien lainojen tai lainaerien summaa, joiden vakuudeksi luotonsaaja on antanut kiinteistön lainan alullepanohetkellä, suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| f) | ’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta; |
| --- | --- |

f)

’keskipitkällä aikavälillä’ tarkoitetaan kolmea vuotta;

| g) | ’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana; |
| --- | --- |

g)

’velanhoitokuluilla’ tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelasta suoritettavan koron ja pääoman takaisinmaksun yhteissummaa tietyn ajanjakson (yleensä yksi vuosi) aikana;

| h) | ’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8); |
| --- | --- |

h)

’makrovakausviranomaisella’ tarkoitetaan kansallista makrovakausviranomaista, jota koskevat tavoitteet, järjestelyt, toimivalta, tilintekovelvollisuus ja muut ominaisuudet vahvistetaan suosituksella EJRK/2011/3 (8);

| i) | ’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

i)

’velan ja tulojen suhteella’ (DTI) tarkoitetaan luotonsaajan kokonaisvelkaa lainan alullepanohetkellä suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| j) | ’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä; |
| --- | --- |

j)

’velanhoitokulujen ja tulojen suhteella’ (DSTI) tarkoitetaan luotonsaajan vuosittaisia kokonaisvelanhoitokuluja suhteessa luotonsaajan käytettävissä oleviin kokonaisvuosituloihin lainan alullepanohetkellä;

| k) | ’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä. |
| --- | --- |

k)

’maturiteetilla’ tarkoitetaan asuinkiinteistölainasopimuksen kestoa vuosina lainan alullepanohetkellä.

2.   Soveltamiskriteerit

| 1. | Tätä suositusta sovellettaessa noudatetaan seuraavia kriteerejä:






  a) | suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A ja suosituksen B tavoite ja sisältö; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

suhteellisuusperiaatteeseen olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota, ottaen huomioon suosituksen A ja suosituksen B tavoite ja sisältö;

| b) | tehtäessä suositukseen A liittyviä poliittisia muutoksia, tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Ruotsin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Ruotsin asuinkiinteistösektorilla; |
| --- | --- |

b)

tehtäessä suositukseen A liittyviä poliittisia muutoksia, tällaisten toimenpiteiden vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomion Ruotsin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta näillä toimenpiteillä ei laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Ruotsin asuinkiinteistösektorilla;

| c) | kun otetaan käyttöön tai tiukennetaan luotonsaajaperusteisia tai pääomaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Ruotsin asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen; |
| --- | --- |

c)

kun otetaan käyttöön tai tiukennetaan luotonsaajaperusteisia tai pääomaperusteisia toimenpiteitä suosituksen B mukaisesti, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Ruotsin asema talous- ja rahoitussykleissä sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen;

| d) | suosituksen A ja suosituksen B noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I. |
| --- | --- |

d)

suosituksen A ja suosituksen B noudattamista koskevat erityiskriteerit vahvistetaan liitteessä I.

| 2. | Tämän suosituksen kohteita pyydetään ilmoittamaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti miksi toimiin ei ole ryhdytty. Ilmoitusten tulee sisältää vähintään






  a) | tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tiedot toteutettujen toimenpiteiden sisällöstä ja aikataulusta;

| b) | arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen, mukaan lukien uusien asuntolainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI -suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden; |
| --- | --- |

b)

arviointi haavoittuvuuksista, jotka liittyvät kotitalouksien velkaantuneisuuteen ja asuntojen hintojen yliarvostukseen, mukaan lukien uusien asuntolainojen jaottelu niiden LTV-, DTI- ja DSTI -suhteiden ja maturiteettien mukaan siten, että asianomaiset suhdeluvut lasketaan Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/4 (9) liitteen IV mukaisesti, samalla kun arvioidaan toteutettujen toimenpiteiden toimivuutta tämän suosituksen tavoitteisiin nähden;

| c) | yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset perustelut toimimatta jättämiselle tai tästä suosituksesta poikkeamiselle, viivästymiset mukaan luettuina.

3.   Seurannan aikarajat

Tämän suosituksen kohteita pyydetään raportoimaan EJRK:lle ja neuvostolle toimenpiteistä, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen johdosta, taikka perustelemaan asianmukaisesti, miksi toimiin ei ole ryhdytty, seuraavien aikarajojen mukaisesti.

| a) | Suositus A

  Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä raportti suosituksen A soveltamisesta. |
| --- | --- |

a)

Suositus A

Suosituksen A kohdetta pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle 31 päivään lokakuuta 2022 mennessä raportti suosituksen A soveltamisesta.

| b) | Suositus B

  Suosituksen B kohteita pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportti kotitalouksien velkaantuneisuuteen liittyvien haavoittuvuuksien seurannasta ja toimenpiteistä, joita se on toteuttanut näiden haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti. |
| --- | --- |

b)

Suositus B

Suosituksen B kohteita pyydetään toimittamaan 31 päivään lokakuuta 2020 mennessä ja sen jälkeen vuosittain 31 päivään lokakuuta 2022 saakka EJRK:lle ja neuvostolle raportti kotitalouksien velkaantuneisuuteen liittyvien haavoittuvuuksien seurannasta ja toimenpiteistä, joita se on toteuttanut näiden haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Jos todettuja haavoittuvuuksia koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaa useampi kuin yksi elin, on toimitettava yksi yhteinen raportti.

4.   Seuranta ja arviointi

| 1. | EJRK:n sihteeristö






  a) | avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

avustaa suosituksen kohteita huolehtimalla raportoinnin yhteensovittamisesta, tarjoamalla asiaankuuluvia raportointipohjia ja antamalla tarvittaessa yksityiskohtaisia tietoja menettelystä ja aikataulusta seurantaa varten;

| b) | tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:






  i) | 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta; |
| --- | --- | --- |

b)

tarkastaa suosituksen kohteiden harjoittaman seurannan, tarjoaa apua niiden pyynnöstä ja toimittaa seurantaraportit EJRK:n hallintoneuvostolle. Kolme arviointia aloitetaan seuraavasti:

i)

31 päivään joulukuuta 2020 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta;

| ii) | 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta; ja |
| --- | --- |

ii)

31 päivään joulukuuta 2021 mennessä suosituksen B soveltamisen osalta; ja

| iii) | 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suositusten A ja B soveltamisen osalta. |
| --- | --- |

iii)

31 päivään joulukuuta 2022 mennessä suositusten A ja B soveltamisen osalta.

| 2. | EJRK:n hallintoneuvosto arvioi suosituksen kohteiden raportoimia toimia ja perusteluja sekä tarvittaessa päättää, onko suosituksen kohde jättänyt noudattamatta tätä suositusta perustelematta asianmukaisesti, miksi se ei ole ryhtynyt toimiin. |
| --- | --- |

2.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2013/1, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2013, makrovakauspolitiikan välitavoitteista ja välineistä (EUVL C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 55).

6

(7)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus, annettu 22 päivänä joulukuuta 2011, kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

9

---

LIITE I

SUOSITUSTEN NOUDATTAMISTA KOSKEVIEN KRITEERIEN ERITELMÄ

Suositus A – Asuntolainoihin ja asuinkiinteistösektoriin liittyvät rakenteelliset muutokset

Suositukseen A sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

Kun laaditaan poliittisia vaihtoehtoja ja ennen kuin pannaan täytäntöön poliittisia muutoksia, pitäisi arvioida ehdotettujen toimenpiteiden vaikutusta ottamalla huomioon Ruotsin asema talous- ja rahoitussykleissä, jotta varmistetaan, ettei näillä toimenpiteillä laajenneta kasaantuneita haavoittuvuuksia tai aiheuteta niiden realisoitumista Ruotsin asuinkiinteistömarkkinoilla.

Suositus B – Haavoittuvuuksien seuranta ja makrovakauspoliittisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen

Suositukseen B sovelletaan seuraavia suosituksen noudattamista koskevia kriteerejä.

Ennen kuin otetaan käyttöön muita makrovakaustoimenpiteitä tai tiukennetaan olemassa olevia toimenpiteitä, pitäisi arvioida Ruotsin asemaa talous- ja rahoitussykleissä, jotta voidaan ratkaista, olisiko tällaisten toimenpiteiden käyttöönotto tai tiukentaminen asianmukaista.

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/41

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN VAROITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tšekin tasavallassa

(EJRK/2019/10)

(2019/C 366/07)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3, 16 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta. |
| --- | --- |

(1)

Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta.

| (2) | Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia seurannaisvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen asianomaisessa maassa, ja ne saattavat johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta. |
| --- | --- |

(2)

Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia seurannaisvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen asianomaisessa maassa, ja ne saattavat johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta.

| (3) | Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen. |
| --- | --- |

(3)

Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen.

| (4) | Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. |
| --- | --- |

(4)

Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

| (5) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4)„ Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10). |
| --- | --- |

(5)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4)„ Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10).

| (6) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11). |
| --- | --- |

(6)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11).

| (7) | Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Tšekin tasavalta, tiettyjä rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä aiheuttavia keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(7)

Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Tšekin tasavalta, tiettyjä rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä aiheuttavia keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla.

| (8) | EJRK panee merkille Tšekin tasavallan toteuttamat makrovakaustoimenpiteet, joilla pyritään vähentämään asuinkiinteistösektorilta johtuvaa järjestelmäriskiä, ja ehdottaa, että asianomaiset Tšekin tasavallan viranomaiset olisivat valmiina ryhtymään lisätoimiin siinä tapauksessa, että nykyinen makrovakauspolitiikan viritys osoittautuisi riittämättömäksi. |
| --- | --- |

(8)

EJRK panee merkille Tšekin tasavallan toteuttamat makrovakaustoimenpiteet, joilla pyritään vähentämään asuinkiinteistösektorilta johtuvaa järjestelmäriskiä, ja ehdottaa, että asianomaiset Tšekin tasavallan viranomaiset olisivat valmiina ryhtymään lisätoimiin siinä tapauksessa, että nykyinen makrovakauspolitiikan viritys osoittautuisi riittämättömäksi.

| (9) | Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Tšekin tasavallan osalta seuraavia seikkoja:






  a. | Asuntojen hintojen kasvu on ohittanut kotitalouksien tulojen kasvun keskipitkällä aikavälillä, eikä sitä voida täysin perustella kotitalouksien lainanhoitokykyä koskevalla kehityksellä. Česká národní banka arvioi, että vuoden 2018 toisella puoliskolla asuntojen hintojen yliarvostus Tšekin tasavallassa oli kymmenen ja viidentoista prosentin välillä. Suhdannetekijöiden vaikutuksen lisäksi on tärkeitä rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat voineet osaltaan vaikuttaa tähän yliarvostukseen. Erityisesti Prahan tulevaisuuden metropolialueen suunnitelmaan liittyvien töiden hidas eteneminen ja rakennuslupien myöntämisessä tapahtuneet viivästykset ovat osaltaan vaikuttaneet asuntotarjonnan vajeeseen erityisesti pääkaupunkialueella. |
| --- | --- | --- |

(9)

Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Tšekin tasavallan osalta seuraavia seikkoja:

a.

Asuntojen hintojen kasvu on ohittanut kotitalouksien tulojen kasvun keskipitkällä aikavälillä, eikä sitä voida täysin perustella kotitalouksien lainanhoitokykyä koskevalla kehityksellä. Česká národní banka arvioi, että vuoden 2018 toisella puoliskolla asuntojen hintojen yliarvostus Tšekin tasavallassa oli kymmenen ja viidentoista prosentin välillä. Suhdannetekijöiden vaikutuksen lisäksi on tärkeitä rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat voineet osaltaan vaikuttaa tähän yliarvostukseen. Erityisesti Prahan tulevaisuuden metropolialueen suunnitelmaan liittyvien töiden hidas eteneminen ja rakennuslupien myöntämisessä tapahtuneet viivästykset ovat osaltaan vaikuttaneet asuntotarjonnan vajeeseen erityisesti pääkaupunkialueella.

| b. | Asuntojen hintojen edelleen kasvava yliarvostus yhdessä asuntolainojen suuren kasvun ja luotonannon ehtojen väljentymisen kanssa viime vuosina ovat kasvattaneet kiinnelainoihin liittyvää luottotappioiden mahdollisuutta siinä tapauksessa, että taloudelliset olosuhteet ja rahoitusehdot ovat epäsuotuisia tai asuinkiinteistömarkkinat kehittyvät kielteisesti. Vastaavasti kotitalouksien kasvava velkaantuneisuus yhdessä sellaisten kotitalouksien kasvavan osuuden kanssa, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle, voi johtaa siihen, että kotitalouksien on vähennettävä kulutustaan talouden tai rahoituksen häiriötilanteissa, mikä saattaisi johtaa rahoitusvakautta välillisesti heikentäviin seurannaisvaikutuksiin. |
| --- | --- |

b.

Asuntojen hintojen edelleen kasvava yliarvostus yhdessä asuntolainojen suuren kasvun ja luotonannon ehtojen väljentymisen kanssa viime vuosina ovat kasvattaneet kiinnelainoihin liittyvää luottotappioiden mahdollisuutta siinä tapauksessa, että taloudelliset olosuhteet ja rahoitusehdot ovat epäsuotuisia tai asuinkiinteistömarkkinat kehittyvät kielteisesti. Vastaavasti kotitalouksien kasvava velkaantuneisuus yhdessä sellaisten kotitalouksien kasvavan osuuden kanssa, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle, voi johtaa siihen, että kotitalouksien on vähennettävä kulutustaan talouden tai rahoituksen häiriötilanteissa, mikä saattaisi johtaa rahoitusvakautta välillisesti heikentäviin seurannaisvaikutuksiin.

| c. | Asuntolainojen vuotuinen kasvuvauhti on ollut korkea keskipitkällä aikavälillä. Ennen luototusastetta (LTV), velan ja tulojen suhdetta (DTI) ja velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta (DSTI) koskevien suositeltujen rajoitusten käyttöönottoa asuntolainojen kasvuvauhti oli kytköksissä luottoehtojen väljentymiseen, mistä oli osoituksena luototusasteeltaan korkeiden (yli 80 ja 90 prosenttia) ja DTI- ja DSTI-suhdeluvuiltaan korkeiden (DTI yli 8 prosenttia ja DSTI yli 40 prosenttia) lainojen kasvava osuus. Nämä lainat oli myönnetty kotitalouksille, jotka olivat mahdollisesti haavoittuvia talouden ja rahoituksen epäsuotuisille olosuhteille. Lisäksi myönnettyjen lainojen kasvava osuus oli sellaisia, että niissä yhdistyivät korkeat luototusasteet ja korkea velan suhde tuloihin tai korkea velanhoitokulujen suhde tuloihin, mikä ennestään kasvatti näihin kiinnelainoihin liittyvää luottotappioiden mahdollisuutta. Vaikka Tšekin tasavallan sisäisten luottoluokitusten menetelmää soveltavien luottolaitosten hallussa olevien kiinnelainasalkkujen keskimääräisiä riskipainoja voidaan pitää suhteellisen korkeina muihin ETA-maihin verrattuna, nämä riskipainot ovat olleet laskussa. |
| --- | --- |

c.

Asuntolainojen vuotuinen kasvuvauhti on ollut korkea keskipitkällä aikavälillä. Ennen luototusastetta (LTV), velan ja tulojen suhdetta (DTI) ja velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta (DSTI) koskevien suositeltujen rajoitusten käyttöönottoa asuntolainojen kasvuvauhti oli kytköksissä luottoehtojen väljentymiseen, mistä oli osoituksena luototusasteeltaan korkeiden (yli 80 ja 90 prosenttia) ja DTI- ja DSTI-suhdeluvuiltaan korkeiden (DTI yli 8 prosenttia ja DSTI yli 40 prosenttia) lainojen kasvava osuus. Nämä lainat oli myönnetty kotitalouksille, jotka olivat mahdollisesti haavoittuvia talouden ja rahoituksen epäsuotuisille olosuhteille. Lisäksi myönnettyjen lainojen kasvava osuus oli sellaisia, että niissä yhdistyivät korkeat luototusasteet ja korkea velan suhde tuloihin tai korkea velanhoitokulujen suhde tuloihin, mikä ennestään kasvatti näihin kiinnelainoihin liittyvää luottotappioiden mahdollisuutta. Vaikka Tšekin tasavallan sisäisten luottoluokitusten menetelmää soveltavien luottolaitosten hallussa olevien kiinnelainasalkkujen keskimääräisiä riskipainoja voidaan pitää suhteellisen korkeina muihin ETA-maihin verrattuna, nämä riskipainot ovat olleet laskussa.

| d. | Vaikka kotitalouksien velkaantuneisuutta Tšekin tasavallassa voidaan pitää maltillisena muihin ETA-maihin verrattuna, se on kasvanut asuntolainojen kasvun mukana. Huolimatta siitä, että koron kiinnittämisjaksot ovat viime aikoina olleet pidempiä, merkittävä osuus uusista kiinnelainoista myönnettiin aiemmin siten, että alkuperäinen koron kiinnitysaika oli lyhyempi kuin viisi vuotta. Tämän vuoksi merkittävälle osuudelle uusia kiinnelainoja ottavista kotitalouksista voi tulla vaikeuksia velkojensa hoitamisessa, mikäli korot nousevat. |
| --- | --- |

d.

Vaikka kotitalouksien velkaantuneisuutta Tšekin tasavallassa voidaan pitää maltillisena muihin ETA-maihin verrattuna, se on kasvanut asuntolainojen kasvun mukana. Huolimatta siitä, että koron kiinnittämisjaksot ovat viime aikoina olleet pidempiä, merkittävä osuus uusista kiinnelainoista myönnettiin aiemmin siten, että alkuperäinen koron kiinnitysaika oli lyhyempi kuin viisi vuotta. Tämän vuoksi merkittävälle osuudelle uusia kiinnelainoja ottavista kotitalouksista voi tulla vaikeuksia velkojensa hoitamisessa, mikäli korot nousevat.

| e. | Epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet ja rahoitusehdot tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteinen kehitys voivat johtaa riskien toteutumiseen joidenkin edellä mainittujen haavoittuvuuksien seurauksena. Jos esimerkiksi kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu tai korot nousevat, erityisen velkaantuneilla kotitalouksilla voi olla vaikeuksia hoitaa lainojaan. Jos nämä kotitaloudet laiminlyövät lainojensa maksun ja asuntojen hinnat samalla laskevat, tilanne voi johtaa kiinnelainojen luottotappioihin. Ottaen huomioon Česká národní bankan aiemman uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoja koskevan suosituksen (12), maksukyvyttömyysriskin ja luottolaitosten suoranaisten luottotappioiden odotetaan tällä hetkellä olevan rajallisia. Ottaen lisäksi huomioon sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttävien luottolaitosten kiinnelainasalkkujen suhteelliset korkeat keskimääräiset riskipainot ja Tšekin tasavallan pankkisektorin suhteellisen korkean pääoman, luottolaitoksilla voi olla hyvät edellytykset selviytyä asuinkiinteistösektoriin liittyvistä välittömistä luottoriskeihin liittyvistä häiriöistä. Kotitaloudet voivat kuitenkin vielä joutua mukauttamaan kulutustaan, sillä mahdolliset vähennykset tuloissa tai nettovarallisuudessa voivat johtaa rahoitusvakautta heikentäviin epäsuoriin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

e.

Epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet ja rahoitusehdot tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteinen kehitys voivat johtaa riskien toteutumiseen joidenkin edellä mainittujen haavoittuvuuksien seurauksena. Jos esimerkiksi kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu tai korot nousevat, erityisen velkaantuneilla kotitalouksilla voi olla vaikeuksia hoitaa lainojaan. Jos nämä kotitaloudet laiminlyövät lainojensa maksun ja asuntojen hinnat samalla laskevat, tilanne voi johtaa kiinnelainojen luottotappioihin. Ottaen huomioon Česká národní bankan aiemman uusien kiinnelainojen luotonannon ehtoja koskevan suosituksen (12), maksukyvyttömyysriskin ja luottolaitosten suoranaisten luottotappioiden odotetaan tällä hetkellä olevan rajallisia. Ottaen lisäksi huomioon sisäisten luottoluokitusten menetelmää käyttävien luottolaitosten kiinnelainasalkkujen suhteelliset korkeat keskimääräiset riskipainot ja Tšekin tasavallan pankkisektorin suhteellisen korkean pääoman, luottolaitoksilla voi olla hyvät edellytykset selviytyä asuinkiinteistösektoriin liittyvistä välittömistä luottoriskeihin liittyvistä häiriöistä. Kotitaloudet voivat kuitenkin vielä joutua mukauttamaan kulutustaan, sillä mahdolliset vähennykset tuloissa tai nettovarallisuudessa voivat johtaa rahoitusvakautta heikentäviin epäsuoriin vaikutuksiin.

| f. | EJRK panee merkille useat luotonsaajaperusteiset makrovakaustoimenpiteet asuinkiinteistösektoriin liittyvien riskien pienentämiseksi Tšekin tasavallassa. Luototusastetta koskevien rajoitusten tarkoituksena on hallita uusien kiinnelainojen myöntämiseen liittyvien haavoittuvuuksien syntymistä markkinoilla, joilla asuntojen hinnoissa on yliarvostusta, ja mahdollisia suoria vaikutuksia rahoitusvakauteen. Lisäksi velan ja tulojen suhdetta sekä velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevilla rajoituksilla pyritään lisäämään luototusastetta koskevien rajoitusten tehokkuutta siten, että rajoitetaan uusien lainojen myöntämistä kotitalouksille, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille ja rahoitusehdoille sekä asuinkiinteistösektorin kielteiselle kehitykselle Tšekin tasavallassa. Luoton tarjoajille suositetaan myös, että ne tekisivät stressitestin, joka mittaa velallisten kykyä suoriutua korkojen nousuun tai pienentyneisiin tuloihin liittyvistä kriisitilanteista. Vuonne 2018 Česká národní banka korotti edelleen vastasyklistä pääomapuskurikantaa kahteen prosenttiin (1,5 prosentista) 1 päivänä heinäkuuta 2020 alkavin vaikutuksin parantaakseen laitosten häiriönsietokykyä suhteessa suhdanneluonteisiin haavoittuvuuksiin. |
| --- | --- |

f.

EJRK panee merkille useat luotonsaajaperusteiset makrovakaustoimenpiteet asuinkiinteistösektoriin liittyvien riskien pienentämiseksi Tšekin tasavallassa. Luototusastetta koskevien rajoitusten tarkoituksena on hallita uusien kiinnelainojen myöntämiseen liittyvien haavoittuvuuksien syntymistä markkinoilla, joilla asuntojen hinnoissa on yliarvostusta, ja mahdollisia suoria vaikutuksia rahoitusvakauteen. Lisäksi velan ja tulojen suhdetta sekä velanhoitokulujen ja tulojen suhdetta koskevilla rajoituksilla pyritään lisäämään luototusastetta koskevien rajoitusten tehokkuutta siten, että rajoitetaan uusien lainojen myöntämistä kotitalouksille, jotka ovat mahdollisesti haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille ja rahoitusehdoille sekä asuinkiinteistösektorin kielteiselle kehitykselle Tšekin tasavallassa. Luoton tarjoajille suositetaan myös, että ne tekisivät stressitestin, joka mittaa velallisten kykyä suoriutua korkojen nousuun tai pienentyneisiin tuloihin liittyvistä kriisitilanteista. Vuonne 2018 Česká národní banka korotti edelleen vastasyklistä pääomapuskurikantaa kahteen prosenttiin (1,5 prosentista) 1 päivänä heinäkuuta 2020 alkavin vaikutuksin parantaakseen laitosten häiriönsietokykyä suhteessa suhdanneluonteisiin haavoittuvuuksiin.

| g. | Nykyiset luotonsaajaperusteiset toimenpiteet on kuitenkin otettu käyttöön perustuen Česká národní bankan suositukseen, joka ei ole oikeudellisesti sitova, eikä käytettävissä ole oikeudellista kehystä näiden toimenpiteiden käyttöönottamiseksi oikeudellisesti sitovin säädöksin. Nykyisten toimenpiteiden tehokkuutta ei voida sellaisenaan taata keskipitkällä aikavälillä, ja tämän jakson aikana asuntojen hintojen yliarvostus ja kiinnelainojen kasvu saattavat lisääntyä entisestään. |
| --- | --- |

g.

Nykyiset luotonsaajaperusteiset toimenpiteet on kuitenkin otettu käyttöön perustuen Česká národní bankan suositukseen, joka ei ole oikeudellisesti sitova, eikä käytettävissä ole oikeudellista kehystä näiden toimenpiteiden käyttöönottamiseksi oikeudellisesti sitovin säädöksin. Nykyisten toimenpiteiden tehokkuutta ei voida sellaisenaan taata keskipitkällä aikavälillä, ja tämän jakson aikana asuntojen hintojen yliarvostus ja kiinnelainojen kasvu saattavat lisääntyä entisestään.

| h. | Nykyisen makrovakauspolitiikan arvioidaan olevan osittain asianmukainen ja osittain riittävä Tšekin tasavallan asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksien mahdolliseen kehittymiseen nähden keskipitkällä aikavälillä. On tärkeää, että kansallisilla viranomaisilla on käytettävissään kaikki oikeudellisesti sitovat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet, jotta niillä on riittävät valtuudet puuttua potentiaalisiin rahoitusvakauden haavoittuvuuksiin, mukaan lukien erityisesti valtuudet asettaa tarvittaessa oikeudellisesti sitovia rajoituksia luototusasteille – ja joko velan ja tulojen suhteelle tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteelle, yhdessä maturiteettirajoitusten kanssa – uusien asuntolainojen osalta. Ainoastaan oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä voidaan varmistaa, että kaikentyyppiset kotimaiset ja ulkomaiset luotonantajat noudattavat käytössä olevia toimenpiteitä kaikilta osin. |
| --- | --- |

h.

Nykyisen makrovakauspolitiikan arvioidaan olevan osittain asianmukainen ja osittain riittävä Tšekin tasavallan asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksien mahdolliseen kehittymiseen nähden keskipitkällä aikavälillä. On tärkeää, että kansallisilla viranomaisilla on käytettävissään kaikki oikeudellisesti sitovat luotonsaajaperusteiset toimenpiteet, jotta niillä on riittävät valtuudet puuttua potentiaalisiin rahoitusvakauden haavoittuvuuksiin, mukaan lukien erityisesti valtuudet asettaa tarvittaessa oikeudellisesti sitovia rajoituksia luototusasteille – ja joko velan ja tulojen suhteelle tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteelle, yhdessä maturiteettirajoitusten kanssa – uusien asuntolainojen osalta. Ainoastaan oikeudellisesti sitovilla luotonsaajaperusteisilla toimenpiteillä voidaan varmistaa, että kaikentyyppiset kotimaiset ja ulkomaiset luotonantajat noudattavat käytössä olevia toimenpiteitä kaikilta osin.

| (10) | Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Tšekin tasavallan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen. |
| --- | --- |

(10)

Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Tšekin tasavallan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen.

| (11) | EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille varoitus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(11)

EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille varoitus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN VAROITUKSEN:

EJRK on tunnistanut Tšekin tasavallan asuinkiinteistösektorilla keskipitkän aikavälin haavoittuvuustekijöitä, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä ja joilla saattaa olla vakavia kielteisiä seurauksia reaalitalouden kannalta. Makrovakauden näkökulmasta EJRK pitää merkittävimpänä haavoittuvuutena huomattavaa asuntojen yliarvostusta, johon liittyy asuntolainojen määrän suuri kasvuvauhti ja väljät luotonannon ehdot, ottaen huomioon tällä hetkellä käytössä ja käytettävissä olevien luotonsaajaperusteisten toimenpiteiden oikeudellisesti sitomattoman luonteen.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/06, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Belgiassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/07, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tanskassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/09, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/10, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/05, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Itävallassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/08, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/11, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/12, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Lainojen, joiden vakuutena on asunto-omaisuutta, myöntämiseen liittyvien riskien hallinnasta 12.6.2018 annettu suositus, luettavissa verkkosivustolla https://www.cnb.cz (ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

12

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/45

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN VAROITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Saksassa

(EJRK/2019/11)

(2019/C 366/08)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3, 16 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta. |
| --- | --- |

(1)

Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta.

| (2) | Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla asianomaisen maan rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen kohdistuvia vakavia seurannaisvaikutuksia, jotka saattavat johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta. |
| --- | --- |

(2)

Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla asianomaisen maan rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen kohdistuvia vakavia seurannaisvaikutuksia, jotka saattavat johtaa myös kielteisiin rajatylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta.

| (3) | Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla vakavia kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen. |
| --- | --- |

(3)

Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla vakavia kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen.

| (4) | Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. |
| --- | --- |

(4)

Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

| (5) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4)„ Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10). |
| --- | --- |

(5)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4)„ Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10).

| (6) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11). |
| --- | --- |

(6)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11).

| (7) | Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Saksa, tiettyjä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä ja joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(7)

Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Saksa, tiettyjä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä ja joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla.

| (8) | Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Saksan osalta seuraavia seikkoja:






  a. | Useimmat käytettävissä olevat asuinkiinteistöjen hintaindikaattorit viittaavat siihen, että asuntojen hinnat ovat yliarvostettuja Saksassa. Samoin kuin aikaisemmat arviot, jotka tehtiin vuosina 2016 ja 2017, tämänhetkiset vuotta 2018 koskevat arviot viittaavat asuntojen hintojen merkittävään yliarvostukseen kaupunkialueilla. Sen jälkeen kun asuntojen nimellishinnat nousivat vähitellen vuodesta 2010 lähtien, niiden nousu on kiihtynyt viime vuosina ja ohittanut hieman kotitalouksien tulojen kasvuvauhdin. Tämä kasvuilmiö on lisäksi laajentunut sekä kaupunkialueilla että maaseudulla. Asuntojen hintojen nousu suurkaupungeissa ja maaseudulla johtuu asuntojen tarjonnan vähyydestä kysyntään nähden, ja Saksan liittohallitus on ottanut käyttöön useita toimenpiteitä asuntopulan lieventämiseksi. Asuntojen hintojen tuleva kehitys riippuu siksi todennäköisesti näiden toimenpiteiden vaikutuksista. |
| --- | --- | --- |

(8)

Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Saksan osalta seuraavia seikkoja:

a.

Useimmat käytettävissä olevat asuinkiinteistöjen hintaindikaattorit viittaavat siihen, että asuntojen hinnat ovat yliarvostettuja Saksassa. Samoin kuin aikaisemmat arviot, jotka tehtiin vuosina 2016 ja 2017, tämänhetkiset vuotta 2018 koskevat arviot viittaavat asuntojen hintojen merkittävään yliarvostukseen kaupunkialueilla. Sen jälkeen kun asuntojen nimellishinnat nousivat vähitellen vuodesta 2010 lähtien, niiden nousu on kiihtynyt viime vuosina ja ohittanut hieman kotitalouksien tulojen kasvuvauhdin. Tämä kasvuilmiö on lisäksi laajentunut sekä kaupunkialueilla että maaseudulla. Asuntojen hintojen nousu suurkaupungeissa ja maaseudulla johtuu asuntojen tarjonnan vähyydestä kysyntään nähden, ja Saksan liittohallitus on ottanut käyttöön useita toimenpiteitä asuntopulan lieventämiseksi. Asuntojen hintojen tuleva kehitys riippuu siksi todennäköisesti näiden toimenpiteiden vaikutuksista.

| b. | Huolimatta uuden lainanannon viimeaikaisesta elpymisestä asuntolainojen vuotuinen kasvu on ollut kolmen viime vuoden aikana maltillista. Luotonannon ehtojen kattavan analyysin estää tällä hetkellä se, että uusien myönnettyjen lainojen osalta ei ole käytettävissä yksityiskohtaisia tietoja luototusasteista (LTV) ja muista luottosuhteista. On kuitenkin joitain viitteitä siitä, että sellaisten lainojen kysyntä, joiden luototusasteet ovat kestäviä (12), on kasvanut. EKP:n teettämä euroalueen pankkien antolainausta koskeva katsaus viittaa lisäksi siihen, että katsauksen kohteena olevat pankit alensivat vuonna 2018 asuntolainojen marginaalejaan. |
| --- | --- |

b.

Huolimatta uuden lainanannon viimeaikaisesta elpymisestä asuntolainojen vuotuinen kasvu on ollut kolmen viime vuoden aikana maltillista. Luotonannon ehtojen kattavan analyysin estää tällä hetkellä se, että uusien myönnettyjen lainojen osalta ei ole käytettävissä yksityiskohtaisia tietoja luototusasteista (LTV) ja muista luottosuhteista. On kuitenkin joitain viitteitä siitä, että sellaisten lainojen kysyntä, joiden luototusasteet ovat kestäviä (12), on kasvanut. EKP:n teettämä euroalueen pankkien antolainausta koskeva katsaus viittaa lisäksi siihen, että katsauksen kohteena olevat pankit alensivat vuonna 2018 asuntolainojen marginaalejaan.

| c. | Kotitalouksien velkaantuneisuutta voidaan pitää muiden jäsenvaltioiden tilanteeseen nähden maltillisena. Vaikka oman asunnon omistamista kuvaava suhdeluku on Saksassa Euroopan unionin alin, niiden asunnonomistajien osuus, joilla on kiinteistökiinnitys, edustaa kuitenkin noin neljännestä koko väestöstä, mikä on lähellä EU:n keskiarvoa. Vaikka asuntolainat ovat kasvaneet aikaisemmin verrattain maltillisesti, asuntojen hintojen nousu on merkittävä, ja siihen voisi jossain vaiheessa liittyä myönnettyjen uusien asuntolainojen vahva kasvu. Tämä saattaisi johtaa kotitalouksien kokonaisvelkaantuneisuuden kasvun nopeutumiseen keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

c.

Kotitalouksien velkaantuneisuutta voidaan pitää muiden jäsenvaltioiden tilanteeseen nähden maltillisena. Vaikka oman asunnon omistamista kuvaava suhdeluku on Saksassa Euroopan unionin alin, niiden asunnonomistajien osuus, joilla on kiinteistökiinnitys, edustaa kuitenkin noin neljännestä koko väestöstä, mikä on lähellä EU:n keskiarvoa. Vaikka asuntolainat ovat kasvaneet aikaisemmin verrattain maltillisesti, asuntojen hintojen nousu on merkittävä, ja siihen voisi jossain vaiheessa liittyä myönnettyjen uusien asuntolainojen vahva kasvu. Tämä saattaisi johtaa kotitalouksien kokonaisvelkaantuneisuuden kasvun nopeutumiseen keskipitkällä aikavälillä.

| d. | Epäsuotuisa talouden ja rahoituksen kehitys voi aiheuttaa äkillisiä muutoksia asuinkiinteistömarkkinoilla tai päinvastoin asuinkiinteistömarkkinoiden muutokset voivat aiheuttaa talouden ja rahoituksen epäsuotuisaa kehitystä, mikä voisi suhdanteisiin liittyvien haavoittuvuuksien yhteydessä johtaa rahoitusvakauteen liittyvien välittömien ja välillisten riskien realisoitumiseen, kun otetaan edellä mainitut haavoittuvuustekijät huomioon. Saksan pankkijärjestelmään kohdistuvat potentiaaliset välittömät riskit liittyvät mahdollisiin lainojen takaisinmaksun laiminlyönteihin tilanteissa, joissa lainojen myöntämisen aikaan on vallinnut pitkä taloudellinen noususuhdanne sekä asuntojen hintojen yliarvostus ja vahva nousu, ja kilpailupaineisiin, jotka saattavat johtaa luotonannon ehtojen väljentämiseen ja uusien lainojen marginaalien alentamiseen. Asuntojen hintojen merkittävä aleneminen voi myös vaikuttaa kielteisesti joidenkin kotitalouksien varallisuuteen tai kääntää niiden varallisuuden negatiiviseksi. Jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, joillakin kotitalouksilla saattaa olla vaikeuksia lainojensa hoitamisessa. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on vähennettävä kulutusta kyetäkseen hoitamaan lainansa. Tällä voisi olla seurannaisvaikutuksia, ja luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvat riskit suurenisivat. |
| --- | --- |

d.

Epäsuotuisa talouden ja rahoituksen kehitys voi aiheuttaa äkillisiä muutoksia asuinkiinteistömarkkinoilla tai päinvastoin asuinkiinteistömarkkinoiden muutokset voivat aiheuttaa talouden ja rahoituksen epäsuotuisaa kehitystä, mikä voisi suhdanteisiin liittyvien haavoittuvuuksien yhteydessä johtaa rahoitusvakauteen liittyvien välittömien ja välillisten riskien realisoitumiseen, kun otetaan edellä mainitut haavoittuvuustekijät huomioon. Saksan pankkijärjestelmään kohdistuvat potentiaaliset välittömät riskit liittyvät mahdollisiin lainojen takaisinmaksun laiminlyönteihin tilanteissa, joissa lainojen myöntämisen aikaan on vallinnut pitkä taloudellinen noususuhdanne sekä asuntojen hintojen yliarvostus ja vahva nousu, ja kilpailupaineisiin, jotka saattavat johtaa luotonannon ehtojen väljentämiseen ja uusien lainojen marginaalien alentamiseen. Asuntojen hintojen merkittävä aleneminen voi myös vaikuttaa kielteisesti joidenkin kotitalouksien varallisuuteen tai kääntää niiden varallisuuden negatiiviseksi. Jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, joillakin kotitalouksilla saattaa olla vaikeuksia lainojensa hoitamisessa. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on vähennettävä kulutusta kyetäkseen hoitamaan lainansa. Tällä voisi olla seurannaisvaikutuksia, ja luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvat riskit suurenisivat.

| e. | On kuitenkin huomattava, että kiinnelainojen korkojen vahvistaminen pitkäksi ajanjaksoksi lieventää nousevista koroista luotonsaajille aiheutuvaa riskiä. Kun yksityisten kotitalouksien tulonäkymät ovat positiiviset ja työmarkkinoiden olosuhteet pysyvät edelleen suotuisina, potentiaaliset riskit, joita aiheutuisi siitä, että kotitaloudet joutuisivat venymään taloudellisesti, vaikuttavat varsin pieniltä. Pitäisi kuitenkin huomata, että pitkiin koron kiinnittämisjaksoihin liittyvä korkoriski jää luottolaitoksille, mikä on yksi suhdanteisiin liittyvistä pankkijärjestelmän haavoittuvuustekijöistä. |
| --- | --- |

e.

On kuitenkin huomattava, että kiinnelainojen korkojen vahvistaminen pitkäksi ajanjaksoksi lieventää nousevista koroista luotonsaajille aiheutuvaa riskiä. Kun yksityisten kotitalouksien tulonäkymät ovat positiiviset ja työmarkkinoiden olosuhteet pysyvät edelleen suotuisina, potentiaaliset riskit, joita aiheutuisi siitä, että kotitaloudet joutuisivat venymään taloudellisesti, vaikuttavat varsin pieniltä. Pitäisi kuitenkin huomata, että pitkiin koron kiinnittämisjaksoihin liittyvä korkoriski jää luottolaitoksille, mikä on yksi suhdanteisiin liittyvistä pankkijärjestelmän haavoittuvuustekijöistä.

| f. | EJRK huomauttaa, että Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (liittovaltion rahoitusvalvontaviranomainen – BaFin) on ilmoittanut, että Ausschuss für Finanzstabilität (rahoitusvakautta valvova komitea) on suosittanut 0,25 prosentin suuruisen vastasyklisen pääomapuskurin käyttöönottoa laitosten kestokyvyn turvaamiseksi ennaltaehkäisevästi. BaFin aikoo ottaa vastasyklisen pääomapuskurin käyttöön suosituksen mukaisesti. Suositetussa mitoituksessa on otettu huomioon luotonannon kehitys Saksassa, mihin liittyy vahva asuinkiinteistöjen hintojen nousu. Sen ei kuitenkaan odoteta estävän asuntoluottojen kasvua eikä pysäyttävän luotonannon ehtojen mahdollista heikentymistä. Kansalliset viranomaiset ovat seuranneet luottoehtoja, mutta ne eivät ole antaneet virallisia ohjeita siitä, mitä turvallisten ehtojen pitäisi sisältää. |
| --- | --- |

f.

EJRK huomauttaa, että Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (liittovaltion rahoitusvalvontaviranomainen – BaFin) on ilmoittanut, että Ausschuss für Finanzstabilität (rahoitusvakautta valvova komitea) on suosittanut 0,25 prosentin suuruisen vastasyklisen pääomapuskurin käyttöönottoa laitosten kestokyvyn turvaamiseksi ennaltaehkäisevästi. BaFin aikoo ottaa vastasyklisen pääomapuskurin käyttöön suosituksen mukaisesti. Suositetussa mitoituksessa on otettu huomioon luotonannon kehitys Saksassa, mihin liittyy vahva asuinkiinteistöjen hintojen nousu. Sen ei kuitenkaan odoteta estävän asuntoluottojen kasvua eikä pysäyttävän luotonannon ehtojen mahdollista heikentymistä. Kansalliset viranomaiset ovat seuranneet luottoehtoja, mutta ne eivät ole antaneet virallisia ohjeita siitä, mitä turvallisten ehtojen pitäisi sisältää.

| g. | Nykyisten poliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä. Saksa voisi ottaa käyttöön uusia pääomaperusteisia toimenpiteitä, joissa edellytetään luottolaitoksilta täydentävien pääomapuskureiden käyttöönottoa pankkijärjestelmän kestokyvyn kohentamiseksi pitkän taloudellisen noususuhdanteen ja asuntojen nopean hinnannousun johdosta mahdollisesti kasaantuneita suhdanneriskejä ja haavoittuvuustekijöitä (eli luottoriski ja korkoriski) vastaan. Koska Saksan kaupunkialueilla on asuntojen hinnoissa merkittävää yliarvostusta, jota on ollut havaittavissa useiden vuosien ajan, sekä epävarmuutta luotonannon ehdoista, Saksa voisi osaltaan varmistaa järkevät luotonannon ehdot uusien lainojen osalta asianmukaisella tavalla (esim. suosittamalla tai ottamalla käyttöön oikeudellisesti sitovia luototusasteen rajoituksia, jos niiden käyttöönoton oikeudelliset edellytykset täyttyvät), jotta estetään haavoittuvuuksien kasaantuminen ja edistetään siten rahoitusvakautta. |
| --- | --- |

g.

Nykyisten poliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä. Saksa voisi ottaa käyttöön uusia pääomaperusteisia toimenpiteitä, joissa edellytetään luottolaitoksilta täydentävien pääomapuskureiden käyttöönottoa pankkijärjestelmän kestokyvyn kohentamiseksi pitkän taloudellisen noususuhdanteen ja asuntojen nopean hinnannousun johdosta mahdollisesti kasaantuneita suhdanneriskejä ja haavoittuvuustekijöitä (eli luottoriski ja korkoriski) vastaan. Koska Saksan kaupunkialueilla on asuntojen hinnoissa merkittävää yliarvostusta, jota on ollut havaittavissa useiden vuosien ajan, sekä epävarmuutta luotonannon ehdoista, Saksa voisi osaltaan varmistaa järkevät luotonannon ehdot uusien lainojen osalta asianmukaisella tavalla (esim. suosittamalla tai ottamalla käyttöön oikeudellisesti sitovia luototusasteen rajoituksia, jos niiden käyttöönoton oikeudelliset edellytykset täyttyvät), jotta estetään haavoittuvuuksien kasaantuminen ja edistetään siten rahoitusvakautta.

| h. | Kuten Ausschuss für Finanzstabilität esitti jo vuonna 2015 (13), on myös tärkeää, että kansallisilla viranomaisilla on käytettävissään kaikki tarvittavat makrovakausvälineet, jotta niillä on riittävät valtuudet puuttua potentiaalisiin rahoitusvakauden haavoittuvuuksiin, mukaan lukien erityisesti valtuudet asettaa tarvittaessa oikeudellisesti sitovia rajoituksia luototusasteille – ja joko velan ja tulojen suhteelle tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteelle, yhdessä maturiteettirajoitusten kanssa – uusien asuntolainojen osalta. Tuloihin perustuvia välineitä ei kuitenkaan ole tällä hetkellä käytettävissä Saksassa. Vaikka kansallisilla viranomaisilla on valtuudet asettaa oikeudellisesti sitovia luototusastetta koskevia rajoituksia, jos sitä pidetään välttämättömänä rahoitusvakauden varmistamiseksi, tämä edellyttää sitä, että on todettu rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä, jotka aiheutuvat asuntojen hintojen voimakkaasta noususta ja kiinnelainojen kasvusta sekä luotonannon ehtojen merkittävästä väljentymisestä. Uusia kiinnelainoja koskeviin luotonannon ehtoihin liittyvissä tiedoissa tällä hetkellä olevat aukot pitäisi siis täydentää, jotta parannetaan kykyä tunnistaa tällaiset riskit ja puuttua niihin tarvittaessa – tällainen toimenpide on välttämätön lisäys Saksan makrovakauden seurantakehykseen. |
| --- | --- |

h.

Kuten Ausschuss für Finanzstabilität esitti jo vuonna 2015 (13), on myös tärkeää, että kansallisilla viranomaisilla on käytettävissään kaikki tarvittavat makrovakausvälineet, jotta niillä on riittävät valtuudet puuttua potentiaalisiin rahoitusvakauden haavoittuvuuksiin, mukaan lukien erityisesti valtuudet asettaa tarvittaessa oikeudellisesti sitovia rajoituksia luototusasteille – ja joko velan ja tulojen suhteelle tai velanhoitokulujen ja tulojen suhteelle, yhdessä maturiteettirajoitusten kanssa – uusien asuntolainojen osalta. Tuloihin perustuvia välineitä ei kuitenkaan ole tällä hetkellä käytettävissä Saksassa. Vaikka kansallisilla viranomaisilla on valtuudet asettaa oikeudellisesti sitovia luototusastetta koskevia rajoituksia, jos sitä pidetään välttämättömänä rahoitusvakauden varmistamiseksi, tämä edellyttää sitä, että on todettu rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä, jotka aiheutuvat asuntojen hintojen voimakkaasta noususta ja kiinnelainojen kasvusta sekä luotonannon ehtojen merkittävästä väljentymisestä. Uusia kiinnelainoja koskeviin luotonannon ehtoihin liittyvissä tiedoissa tällä hetkellä olevat aukot pitäisi siis täydentää, jotta parannetaan kykyä tunnistaa tällaiset riskit ja puuttua niihin tarvittaessa – tällainen toimenpide on välttämätön lisäys Saksan makrovakauden seurantakehykseen.

| (9) | Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Saksan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Saksan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen.

| (10) | EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa niihin kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(10)

EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa niihin kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN VAROITUKSEN:

EJRK on tunnistanut Saksan asuinkiinteistösektorilla keskipitkän aikavälin haavoittuvuustekijöitä, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä ja joilla saattaa olla vakavia kielteisiä seurauksia reaalitalouden kannalta. Makrovakauden näkökulmasta EJRK pitää pääasiallisina haavoittuvuustekijöinä asuntojen hintojen huomattavaa yliarvostusta kaupunkialueilla, mihin liittyy laajamittainen ja nopea asuntojen hintojen nousu sekä joitain merkkejä luotonannon ehtojen väljentämisestä tilanteessa, jossa vallitsee yleistä epävarmuutta asuntolainojen luotonannon ehdoista merkittävien tietoaukkojen vuoksi.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Belgiassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tanskassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Itävallassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Kestävä luototusaste on asuntolainan määrän ja kyseiselle kiinteistölle kuuluvan kiinnitysluottoarvon välinen suhde. Viimeksi mainittu on kiinteistön arvo varovaisen arvioinnin mukaan; arvioinnissa on otettava huomioon kiinteistön arvon määrittävät perustekijät. Ks. katetuista velkakirjoista annetun lain (Pfandbriefgesetz) 16 §:n 2 momentti.

12

(13)  Suositus AFS/2015/1 asuinkiinteistöjen rakentamiseen tai ostamiseen myönnettävien lainojen sääntelyä koskevista uusista välineistä (Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien).

13

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/49

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN VAROITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ranskassa

(EJRK/2019/12)

(2019/C 366/09)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3, 16 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta. |
| --- | --- |

(1)

Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta.

| (2) | Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia seurannaisvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen asianomaisessa maassa, ja ne saattavat johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta. |
| --- | --- |

(2)

Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla vakavia seurannaisvaikutuksia rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen asianomaisessa maassa, ja ne saattavat johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta.

| (3) | Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen. |
| --- | --- |

(3)

Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen.

| (4) | Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan lisää lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. |
| --- | --- |

(4)

Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan lisää lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

| (5) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4)„ Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10). |
| --- | --- |

(5)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4)„ Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10).

| (6) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11). |
| --- | --- |

(6)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11).

| (7) | Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Ranska, tiettyjä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä, joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(7)

Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Ranska, tiettyjä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä, joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla.

| (8) | Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Ranskan osalta seuraavia seikkoja:






  a. | Kotitalouksien velkaantuneisuus on suhteellisen korkealla tasolla suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin. Velkaantuneisuus on kasvanut viimeisten kymmenen vuoden aikana ja viime aikojen keskipitkän aikavälin dynamiikka viittaa tämän trendin jatkumiseen. Tällaiseen kotitalouksien velkaantuneisuuden tasoon liittyvät avainriskit ovat kulutuksen supistuminen ja – makrotaloudellisen häiriön tapauksessa – rahoitusjärjestelmän vakauteen vaikuttavat seurannaisvaikutukset makrotaloudellisen häiriön tapauksessa. Kuitenkin Ranskan taloudessa on myös lieventäviä seikkoja. Ensinnäkin kotitalouksilla on kansainvälisesti katsottuna paljon säästöjä. Toiseksi olemassa on sosiaalisia turvaverkkoja, jotka lieventävät lainanottajien tulojen vähenemisen vaikutuksia työttömyystilanteessa, mikä taas lieventää makrotaloudellisen häiriön mahdollisia seurannaisvaikutuksia. Kolmanneksi suuri osuus asuntolainoista ovat kiinteäkorkoisia, minkä vuoksi suuri prosenttiosuus lainanottajista ei altistu korkoriskille. |
| --- | --- | --- |

(8)

Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Ranskan osalta seuraavia seikkoja:

a.

Kotitalouksien velkaantuneisuus on suhteellisen korkealla tasolla suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin. Velkaantuneisuus on kasvanut viimeisten kymmenen vuoden aikana ja viime aikojen keskipitkän aikavälin dynamiikka viittaa tämän trendin jatkumiseen. Tällaiseen kotitalouksien velkaantuneisuuden tasoon liittyvät avainriskit ovat kulutuksen supistuminen ja – makrotaloudellisen häiriön tapauksessa – rahoitusjärjestelmän vakauteen vaikuttavat seurannaisvaikutukset makrotaloudellisen häiriön tapauksessa. Kuitenkin Ranskan taloudessa on myös lieventäviä seikkoja. Ensinnäkin kotitalouksilla on kansainvälisesti katsottuna paljon säästöjä. Toiseksi olemassa on sosiaalisia turvaverkkoja, jotka lieventävät lainanottajien tulojen vähenemisen vaikutuksia työttömyystilanteessa, mikä taas lieventää makrotaloudellisen häiriön mahdollisia seurannaisvaikutuksia. Kolmanneksi suuri osuus asuntolainoista ovat kiinteäkorkoisia, minkä vuoksi suuri prosenttiosuus lainanottajista ei altistu korkoriskille.

| b. | Asuntolainojen kasvuvauhti on ollut suhteellisen nopea, sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä. Uusien asuntolainojen osalta kasvuvauhti on ollut huomattava, mikä saattaa johtaa kotitalouksien kokonaisvelkaantuneisuuden kasvuun. Lisäksi tietyt indikaattorit viittaavat siihen, että jotkut asuntolainoja ottaneista kotitalouksista ovat mahdollisesti haavoittuvaisia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille; tämä koskee erityisesti nuoria ja vähätuloisia kotitalouksia, joilla on paljon velkaa ja suhteessa tuloihin (DTI) on korkea. Lisäksi uusista asuntolainoista kolmanneksella luototusaste (LTV) on yli 95 prosenttia ja lainojen ja tulojen suhde (DTI) oli vuonna 2017 historiallisesti ennennäkemättömän korkealla tasolla. Asuntolainojen keskimääräiset juoksuajat ovat myös pidentyneet, samalla kuin velanhoitokulujen ja tulojen suhteen (DSTI) distribuutio on entistä huolestuttavampi. Alustavat mikrotiedot, joiden perusteella Ranskan viranomaiset monitoroivat näitä kehityssuuntia, viittaavat siihen, että lainanottajat, joiden kohdalla luototusaste (LTV) tai velanhoitokulujen ja tulojen suhde (DSTI) on korkea, ovat suurilta osin varakkaita kotitalouksia, joiden lainat ovat turvattuja vakuuksin ja takauksin. |
| --- | --- |

b.

Asuntolainojen kasvuvauhti on ollut suhteellisen nopea, sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä. Uusien asuntolainojen osalta kasvuvauhti on ollut huomattava, mikä saattaa johtaa kotitalouksien kokonaisvelkaantuneisuuden kasvuun. Lisäksi tietyt indikaattorit viittaavat siihen, että jotkut asuntolainoja ottaneista kotitalouksista ovat mahdollisesti haavoittuvaisia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille; tämä koskee erityisesti nuoria ja vähätuloisia kotitalouksia, joilla on paljon velkaa ja suhteessa tuloihin (DTI) on korkea. Lisäksi uusista asuntolainoista kolmanneksella luototusaste (LTV) on yli 95 prosenttia ja lainojen ja tulojen suhde (DTI) oli vuonna 2017 historiallisesti ennennäkemättömän korkealla tasolla. Asuntolainojen keskimääräiset juoksuajat ovat myös pidentyneet, samalla kuin velanhoitokulujen ja tulojen suhteen (DSTI) distribuutio on entistä huolestuttavampi. Alustavat mikrotiedot, joiden perusteella Ranskan viranomaiset monitoroivat näitä kehityssuuntia, viittaavat siihen, että lainanottajat, joiden kohdalla luototusaste (LTV) tai velanhoitokulujen ja tulojen suhde (DSTI) on korkea, ovat suurilta osin varakkaita kotitalouksia, joiden lainat ovat turvattuja vakuuksin ja takauksin.

| c. | Vaikka Ranskassa ei ole vahvaa näyttöä asuntolainojen laajamittaisesta yliarvostuksesta, asuinkiinteistöjen hinnat ovat kuitenkin nousseet merkittävästi joissakin suurissa kaupungeissa (12) – erityisesti Pariisin alueella – mikä on mahdollisesti murentanut asuntojen kohtuuhintaisuutta. Paikallisella tasolla on viitteitä asuinkiinteistöjen yliarvostuksesta suhteessa tuloihin ja vuokriin. Ottaen huomioon, että kaikista myönnetyistä lainoista kolmanneksella on korkea luototusaste ja että asuntojen hinnat saattavat laskea tulevaisuudessa, joidenkin kotitalouksien varallisuus saattaa kääntyä negatiiviseksi. Kuitenkin vakuutusarvojen mahdollisesta laskusta aiheutuvat välittömät luottotappiot odotetaan pysyvän matalina johtuen tietyistä maakohtaisista syistä. Ensinnäkin asuntolainojen turvaamiseen käytetään takausjärjestelmää (13), mikä lieventää luottolaitosten välittömiä luottoriskejä asuntojen hintojen laskun tilanteessa. Lisäksi odotuksena on, että Ranskassa kotitalouksien varallisuuteen kohdistuvat mahdolliset vaikutukset olisivat muihin kehittyneisiin talouksiin verrattuna lieviä, koska asunnon uudelleenarvostuksen perusteella ei myönnetä lisälainoja. |
| --- | --- |

c.

Vaikka Ranskassa ei ole vahvaa näyttöä asuntolainojen laajamittaisesta yliarvostuksesta, asuinkiinteistöjen hinnat ovat kuitenkin nousseet merkittävästi joissakin suurissa kaupungeissa (12) – erityisesti Pariisin alueella – mikä on mahdollisesti murentanut asuntojen kohtuuhintaisuutta. Paikallisella tasolla on viitteitä asuinkiinteistöjen yliarvostuksesta suhteessa tuloihin ja vuokriin. Ottaen huomioon, että kaikista myönnetyistä lainoista kolmanneksella on korkea luototusaste ja että asuntojen hinnat saattavat laskea tulevaisuudessa, joidenkin kotitalouksien varallisuus saattaa kääntyä negatiiviseksi. Kuitenkin vakuutusarvojen mahdollisesta laskusta aiheutuvat välittömät luottotappiot odotetaan pysyvän matalina johtuen tietyistä maakohtaisista syistä. Ensinnäkin asuntolainojen turvaamiseen käytetään takausjärjestelmää (13), mikä lieventää luottolaitosten välittömiä luottoriskejä asuntojen hintojen laskun tilanteessa. Lisäksi odotuksena on, että Ranskassa kotitalouksien varallisuuteen kohdistuvat mahdolliset vaikutukset olisivat muihin kehittyneisiin talouksiin verrattuna lieviä, koska asunnon uudelleenarvostuksen perusteella ei myönnetä lisälainoja.

| d. | Kun otetaan huomioon edellä mainitut haavoittuvuustekijät, epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet ja rahoitusehdot tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteinen kehitys voi johtaa rahoitusvakauteen liittyvien välittömien ja välillisten riskien realisoitumiseen. Ranskan pankkijärjestelmään kohdistuvat potentiaaliset välittömät riskit liittyvät vahvasti nousevien asuntojen hintojen ja alhaisten korkojen tilanteessa myönnettyjen lainojen takaisinmaksun mahdollisiin laiminlyönteihin, velkaantuneisiin kotitalouksiin sekä kilpailupaineisiin, jotka saattavat johtaa luotonannon ehtojen löyhentymiseen sekä lainojen marginaalien alenemiseen. Ranskan osalta on tiettyjä seikkoja, joiden odotetaan lieventävän asuntomarkkinoiden häiriötilanteista johtuvia välittömiä luottoriskejä; esim. vakuuskanavan odotetaan olevan suhteellisen heikko, olemassa on tärkeitä sosiaalisia turvaverkkoja ja kiinteäkorkoiset lainat ovat yleisiä. Jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, lainojen hoito voi joidenkin kotitalouksien kohdalla muodostua haasteeksi. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on supistettava kulutusta kyetäkseen hoitamaan asuntolainansa. Tämä voisi johtaa seurannaisvaikutuksiin sekä luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvien riskien kasvuun. |
| --- | --- |

d.

Kun otetaan huomioon edellä mainitut haavoittuvuustekijät, epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet ja rahoitusehdot tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteinen kehitys voi johtaa rahoitusvakauteen liittyvien välittömien ja välillisten riskien realisoitumiseen. Ranskan pankkijärjestelmään kohdistuvat potentiaaliset välittömät riskit liittyvät vahvasti nousevien asuntojen hintojen ja alhaisten korkojen tilanteessa myönnettyjen lainojen takaisinmaksun mahdollisiin laiminlyönteihin, velkaantuneisiin kotitalouksiin sekä kilpailupaineisiin, jotka saattavat johtaa luotonannon ehtojen löyhentymiseen sekä lainojen marginaalien alenemiseen. Ranskan osalta on tiettyjä seikkoja, joiden odotetaan lieventävän asuntomarkkinoiden häiriötilanteista johtuvia välittömiä luottoriskejä; esim. vakuuskanavan odotetaan olevan suhteellisen heikko, olemassa on tärkeitä sosiaalisia turvaverkkoja ja kiinteäkorkoiset lainat ovat yleisiä. Jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, lainojen hoito voi joidenkin kotitalouksien kohdalla muodostua haasteeksi. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on supistettava kulutusta kyetäkseen hoitamaan asuntolainansa. Tämä voisi johtaa seurannaisvaikutuksiin sekä luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvien riskien kasvuun.

| e. | EJRK panee merkille, että Ranska on liputtanut 0,5 prosentin suuruisesta vastasyklisestä pääomapuskurista laitosten kestävyyden turvaamiseksi ennaltaehkäisevästi. Tämän makrovakaustoimen kalibroinnissa otettiin huomioon koko ei-rahoitussektorin velkaantuneisuus Ranskassa ja erityisesti kotitaloussektorin velkaantuneisuus, koska lainanantoa kotitalouksille tukee myös asuinkiinteistöhintojen elpyminen. Näin ollen odotuksena on, että tämä pääomavaatimus tulee vahvistamaan pankkisektorin kestävyyttä suhteessa kasaantuneisiin haavoittuvuuksiin. Sen ei kuitenkaan odoteta rajoittavan kotitalouksien velkaantuneisuuden dynamiikka eikä pysäyttävän luotonannon ehtojen heikentymistä. Vaikka kansalliset viranomaiset Ranskassa ovat seuranneet luotonannon ehtoja, käytössä ei kuitenkaan ole ollut muodollista ohjeistusta siitä, minkälaisia luotonannon ehtoja olisi pidettävä terveinä. |
| --- | --- |

e.

EJRK panee merkille, että Ranska on liputtanut 0,5 prosentin suuruisesta vastasyklisestä pääomapuskurista laitosten kestävyyden turvaamiseksi ennaltaehkäisevästi. Tämän makrovakaustoimen kalibroinnissa otettiin huomioon koko ei-rahoitussektorin velkaantuneisuus Ranskassa ja erityisesti kotitaloussektorin velkaantuneisuus, koska lainanantoa kotitalouksille tukee myös asuinkiinteistöhintojen elpyminen. Näin ollen odotuksena on, että tämä pääomavaatimus tulee vahvistamaan pankkisektorin kestävyyttä suhteessa kasaantuneisiin haavoittuvuuksiin. Sen ei kuitenkaan odoteta rajoittavan kotitalouksien velkaantuneisuuden dynamiikka eikä pysäyttävän luotonannon ehtojen heikentymistä. Vaikka kansalliset viranomaiset Ranskassa ovat seuranneet luotonannon ehtoja, käytössä ei kuitenkaan ole ollut muodollista ohjeistusta siitä, minkälaisia luotonannon ehtoja olisi pidettävä terveinä.

| f. | Nykyisten poliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan vain osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä Ranskassa. Erityisesti nykyisiä pääomaperusteisia makrovakaustoimia voisi täydentää muilla toimilla, joiden tarkoituksena on torjua kotitalouksien velkaantuneisuudesta ja luotonannon ehtojen löyhentymisen merkeistä johtuvia riskejä. EJRK panee merkille Ranskan viranomaisten ponnistukset riskien valvomiseksi asuinkiinteistösektorilla sekä niiden aikomuksen parantaa valvontakehikkoa edelleen Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/14 (14) mukaisesti. Uusien toimien käyttöönotto saattaa tästä huolimatta olla tarpeen Ranskassa todettujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Ottaen huomioon kotitalouksien lisääntyvä velkaantuneisuus sekä merkit luotonannon ehtojen löyhentymisestä, Ranskan kansalliset viranomaiset voisivat erityisesti harkita ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten nimenomaisia ohjeita luotonannon ehdoista, joko suositusten muodossa tai lainanottajaperusteisten muodollisten toimien muodossa. |
| --- | --- |

f.

Nykyisten poliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan vain osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä Ranskassa. Erityisesti nykyisiä pääomaperusteisia makrovakaustoimia voisi täydentää muilla toimilla, joiden tarkoituksena on torjua kotitalouksien velkaantuneisuudesta ja luotonannon ehtojen löyhentymisen merkeistä johtuvia riskejä. EJRK panee merkille Ranskan viranomaisten ponnistukset riskien valvomiseksi asuinkiinteistösektorilla sekä niiden aikomuksen parantaa valvontakehikkoa edelleen Euroopan järjestelmäriskikomitean suosituksen EJRK/2016/14 (14) mukaisesti. Uusien toimien käyttöönotto saattaa tästä huolimatta olla tarpeen Ranskassa todettujen haavoittuvuuksien korjaamiseksi. Ottaen huomioon kotitalouksien lisääntyvä velkaantuneisuus sekä merkit luotonannon ehtojen löyhentymisestä, Ranskan kansalliset viranomaiset voisivat erityisesti harkita ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten nimenomaisia ohjeita luotonannon ehdoista, joko suositusten muodossa tai lainanottajaperusteisten muodollisten toimien muodossa.

| (9) | Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Ranskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Ranskan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen.

| (10) | EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille varoitus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(10)

EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa tähän kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille varoitus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN VAROITUKSEN:

EJRK on tunnistanut Ranskan asuinkiinteistösektorilla keskipitkän aikavälin haavoittuvuustekijöitä, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä, joilla saattaa olla vakavia kielteisiä seurauksia reaalitalouden kannalta. Makrovakauspoliittisesta näkökulmasta EJRK katsoo merkittävimpien haavoittuvuuksien olevan kotitalouksien runsas ja kasvava velkaantuneisuus, johon liittyy luotonannon ehtojen löyhentyminen viime aikoina.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/06, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Belgiassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/07, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tanskassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/09, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Itävallassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus EJRK/2016/11, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

11

(12)  INSEE, (viimeisimmät tiedot Q4 2018) saatavilla https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241, tiedot koskevat erityisesti Pariisia, Lyonia and Marseillesia.

12

(13)  Takaajat ovat yhden tai useamman luottolaitoksen omistamia rahoituslaitoksia, nämä rahoituslaitokset ovat aina sääntelyn kohteena olevia yhteisöjä, joiden valvonnasta vastaa Autorité de contrôle prudentiel et de résolution (Ranskan vakausvalvonta- ja kriisinratkaisuviranomainen).

13

(14)  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus EJRK/2016/14, annettu 31 päivänä lokakuuta 2016, kiinteistötiedoissa olevien aukkojen täydentämisestä (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 1).

14

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/53

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN VAROITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Islannissa

(EJRK/2019/13)

(2019/C 366/10)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3, 16 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta. |
| --- | --- |

(1)

Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta.

| (2) | Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla asianomaisen maan rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen kohdistuvia vakavia seurannaisvaikutuksia, jotka saattavat johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta. |
| --- | --- |

(2)

Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla asianomaisen maan rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen kohdistuvia vakavia seurannaisvaikutuksia, jotka saattavat johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta.

| (3) | Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla vakavia kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen. |
| --- | --- |

(3)

Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla vakavia kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen.

| (4) | Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. |
| --- | --- |

(4)

Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

| (5) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4) Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10). |
| --- | --- |

(5)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4) Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10).

| (6) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11). |
| --- | --- |

(6)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11).

| (7) | Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Islanti, tiettyjä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä ja joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(7)

Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Islanti, tiettyjä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä ja joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla.

| (8) | Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Islannin osalta seuraavia seikkoja:






  a. | Muihin maihin verrattuna kotitalouksien velkaantuneisuus on korkealla tasolla suhteessa kotitalouksien käytettävissä oleviin tuloihin, vaikka suhdeluku on aikaisempien vuosien tasosta laskenut huomattavasti. Hyvin velkaantuneet kotitaloudet ovat tyypillisesti keskimääräistä haavoittuvaisempia talouden ja rahoituksen epäsuotuisille olosuhteille tai asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisalle kehitykselle; niiden velanhoitokyky saattaa heikentyä ja ne saattavat supistaa kulutustaan tällaisten olosuhteiden tai tällaisen kehityksen seurauksena. Kiinteäkorkoisten lainojen yleisyyden johdosta velkaantuneet kotitaloudet ovat kuitenkin vähemmän haavoittuvaisia korkojen nousuille. |
| --- | --- | --- |

(8)

Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Islannin osalta seuraavia seikkoja:

a.

Muihin maihin verrattuna kotitalouksien velkaantuneisuus on korkealla tasolla suhteessa kotitalouksien käytettävissä oleviin tuloihin, vaikka suhdeluku on aikaisempien vuosien tasosta laskenut huomattavasti. Hyvin velkaantuneet kotitaloudet ovat tyypillisesti keskimääräistä haavoittuvaisempia talouden ja rahoituksen epäsuotuisille olosuhteille tai asuinkiinteistömarkkinoiden epäsuotuisalle kehitykselle; niiden velanhoitokyky saattaa heikentyä ja ne saattavat supistaa kulutustaan tällaisten olosuhteiden tai tällaisen kehityksen seurauksena. Kiinteäkorkoisten lainojen yleisyyden johdosta velkaantuneet kotitaloudet ovat kuitenkin vähemmän haavoittuvaisia korkojen nousuille.

| b. | Kotitalouksien velkojen rakenteen osalta kuluttajahintaindeksiin (12) sidotut lainat ovat historiallisesti olleet Islannissa yleisiä, ja nämä lainat saattavat aiheuttaa riskejä hyvin velkaantuneille kotitalouksille. Vaikka kuluttajahintaindeksien osuus uusista lainoista on pienentynyt, tällaisten lainojen osuus koko lainakannasta on kuitenkin suuri. Lisäksi kuluttajahintaindekseihin sidotuissa lainoissa on usein negatiivinen lyhennysjärjestely takaisinmaksukauden alussa, inflaation tasosta riippuen, mikä voi johtaa velkataakan kasvuun. Tällaiset lainat voivat joko lieventää tai lisätä kotitalouksien haavoittuvuutta. Korkean inflaation tapauksessa vaikutukset kotitalouksien velanhoitokykyyn ovat lievempiä lyhyellä aikavälillä, sillä kuluttajahintaindeksiin sidotut lainat tasoittavat velanhoitokustannusten tasoa, kun taas kuukausittaiset lyhennykset nousevat jyrkemmin lyhyellä aikavälillä sellaisten lainojen osalta, jotka eivät ole sidottuja kuluttajahintaindeksiin. Kuitenkin pitkällä aikavälillä sellaisten kotitalouksien, joilla on kuluttajahintaindeksiin sidottuja lainoja, on mahdollisesti supistettava kulutustaan pitkällä aikavälillä, sillä taloudellisen taantuman ja kasvavan inflaation tilanteessa inflaatio ei syö tällaisten velkojen arvoa. Korkean velkaantuneisuuden osasyynä ovat indeksoidut annuiteettiasuntolainat jopa 40 vuoden juoksuajalla, joiden ansioista matalatuloiset lainanottajat voivat lainata suurempia lainamääriä kohtuullisilla lainanhoitomenoilla. Kuitenkin viimeisten kymmenen vuoden aikana inflaatio on ollut lähellä Islannin keskuspankin tavoitetasoa, ja näin ollen indeksoimattomien lainojen osuus on kasvanut. |
| --- | --- |

b.

Kotitalouksien velkojen rakenteen osalta kuluttajahintaindeksiin (12) sidotut lainat ovat historiallisesti olleet Islannissa yleisiä, ja nämä lainat saattavat aiheuttaa riskejä hyvin velkaantuneille kotitalouksille. Vaikka kuluttajahintaindeksien osuus uusista lainoista on pienentynyt, tällaisten lainojen osuus koko lainakannasta on kuitenkin suuri. Lisäksi kuluttajahintaindekseihin sidotuissa lainoissa on usein negatiivinen lyhennysjärjestely takaisinmaksukauden alussa, inflaation tasosta riippuen, mikä voi johtaa velkataakan kasvuun. Tällaiset lainat voivat joko lieventää tai lisätä kotitalouksien haavoittuvuutta. Korkean inflaation tapauksessa vaikutukset kotitalouksien velanhoitokykyyn ovat lievempiä lyhyellä aikavälillä, sillä kuluttajahintaindeksiin sidotut lainat tasoittavat velanhoitokustannusten tasoa, kun taas kuukausittaiset lyhennykset nousevat jyrkemmin lyhyellä aikavälillä sellaisten lainojen osalta, jotka eivät ole sidottuja kuluttajahintaindeksiin. Kuitenkin pitkällä aikavälillä sellaisten kotitalouksien, joilla on kuluttajahintaindeksiin sidottuja lainoja, on mahdollisesti supistettava kulutustaan pitkällä aikavälillä, sillä taloudellisen taantuman ja kasvavan inflaation tilanteessa inflaatio ei syö tällaisten velkojen arvoa. Korkean velkaantuneisuuden osasyynä ovat indeksoidut annuiteettiasuntolainat jopa 40 vuoden juoksuajalla, joiden ansioista matalatuloiset lainanottajat voivat lainata suurempia lainamääriä kohtuullisilla lainanhoitomenoilla. Kuitenkin viimeisten kymmenen vuoden aikana inflaatio on ollut lähellä Islannin keskuspankin tavoitetasoa, ja näin ollen indeksoimattomien lainojen osuus on kasvanut.

| c. | Asuntolainat ovat kasvaneet maltillisesti viime vuosina ja yleisesti ottaen luotonannon ehdot vaikuttavat terveiltä. Kuitenkin jos katsotaan velan ja tulojen suhteen (DTI) jakautumista tällaisia lainoja ottaneissa kotitalouksissa, huomattava osa kotitalouksista saattaa olla haavoittuvainen epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Vaikka haavoittuvuudet Islannin asuinkiinteistömarkkinoilla kasvavat, islantilaiset luottolaitokset vaikuttavat kestäviltä. Kansalliset viranomaiset ovat suorittaneet stressitestejä islannin kolmessa suurimmassa luottolaitoksessa; nämä stressitestit sisälsivät skenaarioita, joissa asuntojen hinnat putoavat jyrkästi ja kokonaistalouteen kohdistuu samanaikaisesti vakavia negatiivisia sokkeja, ja tulokset osoittavat, että nämä pankit todennäköisesti kestäisivät tällaisia sokkeja. |
| --- | --- |

c.

Asuntolainat ovat kasvaneet maltillisesti viime vuosina ja yleisesti ottaen luotonannon ehdot vaikuttavat terveiltä. Kuitenkin jos katsotaan velan ja tulojen suhteen (DTI) jakautumista tällaisia lainoja ottaneissa kotitalouksissa, huomattava osa kotitalouksista saattaa olla haavoittuvainen epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. Vaikka haavoittuvuudet Islannin asuinkiinteistömarkkinoilla kasvavat, islantilaiset luottolaitokset vaikuttavat kestäviltä. Kansalliset viranomaiset ovat suorittaneet stressitestejä islannin kolmessa suurimmassa luottolaitoksessa; nämä stressitestit sisälsivät skenaarioita, joissa asuntojen hinnat putoavat jyrkästi ja kokonaistalouteen kohdistuu samanaikaisesti vakavia negatiivisia sokkeja, ja tulokset osoittavat, että nämä pankit todennäköisesti kestäisivät tällaisia sokkeja.

| d. | Lisäksi asuntojen hintojen yliarvostus antaa aihetta jonkinasteiseen huoleen. Asuntojen hintojen nousu on maltillistunut viimeisten vuosineljännesten aikana; maltillistumista edelsi kahdeksan vuoden jatkuva nousu. Asuntojen hintojen nousu on keskipitkällä aikavälillä ollut kansainvälisesti katsottuna nopeaa. Koska asunnon omistamista kuvaava suhdeluku on korkea Islannissa, asuntojen hintojen lasku voisi johtaa negatiiviseen varallisuuteen joidenkin kotitalouksien osalta. Kuitenkin odotuksena on, että välittömät luottotappiot kiinteistövakuudellisista lainoista olisivat hallittavissa, koska kotitalouksien kiinteistövakuudellisten lainojen luototusasteet (LTV) ovat melko matalia. |
| --- | --- |

d.

Lisäksi asuntojen hintojen yliarvostus antaa aihetta jonkinasteiseen huoleen. Asuntojen hintojen nousu on maltillistunut viimeisten vuosineljännesten aikana; maltillistumista edelsi kahdeksan vuoden jatkuva nousu. Asuntojen hintojen nousu on keskipitkällä aikavälillä ollut kansainvälisesti katsottuna nopeaa. Koska asunnon omistamista kuvaava suhdeluku on korkea Islannissa, asuntojen hintojen lasku voisi johtaa negatiiviseen varallisuuteen joidenkin kotitalouksien osalta. Kuitenkin odotuksena on, että välittömät luottotappiot kiinteistövakuudellisista lainoista olisivat hallittavissa, koska kotitalouksien kiinteistövakuudellisten lainojen luototusasteet (LTV) ovat melko matalia.

| e. | Epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet ja rahoituksen ehdot tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteinen kehitys voivat johtaa rahoitusvakauteen liittyvien välittömien ja välillisten riskien realisoitumiseen, kun otetaan edellä mainitut haavoittuvuustekijät huomioon. Islannin pankkijärjestelmään kohdistuvat potentiaaliset välittömät riskit liittyvät mahdollisiin tappioihin lainojen takaisinmaksun laiminlyönneistä tilanteissa, joissa lainojen myöntämisen aikaan on mahdollisesti vallinnut asuntojen hintojen yliarvostus, sekä kilpailupaineisiin, jotka saattavat johtaa luotonannon ehtojen löyhentymiseen. Asuntojen hintojen merkittävä lasku voi myös vaikuttaa kielteisesti joidenkin kotitalouksien varallisuuteen tai kääntää niiden varallisuuden negatiiviseksi. Jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, lainojen hoito voi joidenkin kotitalouksien kohdalla muodostua haasteeksi. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on supistettava kulutusta kyetäkseen hoitamaan asuntolainansa. Tämä voisi johtaa seurannaisvaikutuksiin sekä luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvien riskien kasvuun. |
| --- | --- |

e.

Epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet ja rahoituksen ehdot tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteinen kehitys voivat johtaa rahoitusvakauteen liittyvien välittömien ja välillisten riskien realisoitumiseen, kun otetaan edellä mainitut haavoittuvuustekijät huomioon. Islannin pankkijärjestelmään kohdistuvat potentiaaliset välittömät riskit liittyvät mahdollisiin tappioihin lainojen takaisinmaksun laiminlyönneistä tilanteissa, joissa lainojen myöntämisen aikaan on mahdollisesti vallinnut asuntojen hintojen yliarvostus, sekä kilpailupaineisiin, jotka saattavat johtaa luotonannon ehtojen löyhentymiseen. Asuntojen hintojen merkittävä lasku voi myös vaikuttaa kielteisesti joidenkin kotitalouksien varallisuuteen tai kääntää niiden varallisuuden negatiiviseksi. Jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, lainojen hoito voi joidenkin kotitalouksien kohdalla muodostua haasteeksi. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on supistettava kulutusta kyetäkseen hoitamaan asuntolainansa. Tämä voisi johtaa seurannaisvaikutuksiin sekä luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvien riskien kasvuun.

| f. | EJRK panee merkille, että Islannissa on käytössä erilaisia välineitä, joiden tarkoituksena on varmistaa luottolaitosten ja lainanottajien kestävyys. Tällaisia välineitä ovat luototusasteiden (LTV) limiitit, lainanottajien tuloihin liitetyt luottokelpoisuuden arvioinnit ja pääomapuskurit. Vastasyklinen pääomapuskurin ja järjestelmäriskipuskurin odotetaan vahvistavan luottolaitosten kykyä kestää yksityissektorin velkaantuneisuudesta johtuvia haavoittuvuuksia. Kuitenkin on syytä kiinnittää huomiota myös pankkisektorin ulkopuolisiin luotonantajiin (eli eläkerahastoihin ja valtion omistamaan asuntorahoitusrahastoon), joiden rooli asuntomarkkinoilla on muihin maihin verrattuna suuri Islannissa. Luototusastesäännöt (LTV) otettiin käyttöön rahoitussyklin nousuvaiheessa lainanottajien kestävyyden vahvistamiseksi, luotonannon ehtojen heikentymisen estämiseksi sekä luotonannon liiallisen kasvun ja asuntojen hintojen liiallisen nousun rajoittamiseksi. Koska luototusastesääntöjä (LTV) sovelletaan kaikkiin luotonantajiin, ei ole mahdollista kiertää sääntelyä siirtymällä sektorista toiseen. Sovellettavat mikrotason vakavaraisuusvaatimukset edellyttävät luottokelpoisuuden arviointia aina, kun lainanottaja pyytää uutta lainaa. Sääntelyn kiertämisen välttämiseksi kaikkia tulevia lainanottajaperusteisia toimia olisi näin ollen sovellettava kaikkiin lainanottajiin. |
| --- | --- |

f.

EJRK panee merkille, että Islannissa on käytössä erilaisia välineitä, joiden tarkoituksena on varmistaa luottolaitosten ja lainanottajien kestävyys. Tällaisia välineitä ovat luototusasteiden (LTV) limiitit, lainanottajien tuloihin liitetyt luottokelpoisuuden arvioinnit ja pääomapuskurit. Vastasyklinen pääomapuskurin ja järjestelmäriskipuskurin odotetaan vahvistavan luottolaitosten kykyä kestää yksityissektorin velkaantuneisuudesta johtuvia haavoittuvuuksia. Kuitenkin on syytä kiinnittää huomiota myös pankkisektorin ulkopuolisiin luotonantajiin (eli eläkerahastoihin ja valtion omistamaan asuntorahoitusrahastoon), joiden rooli asuntomarkkinoilla on muihin maihin verrattuna suuri Islannissa. Luototusastesäännöt (LTV) otettiin käyttöön rahoitussyklin nousuvaiheessa lainanottajien kestävyyden vahvistamiseksi, luotonannon ehtojen heikentymisen estämiseksi sekä luotonannon liiallisen kasvun ja asuntojen hintojen liiallisen nousun rajoittamiseksi. Koska luototusastesääntöjä (LTV) sovelletaan kaikkiin luotonantajiin, ei ole mahdollista kiertää sääntelyä siirtymällä sektorista toiseen. Sovellettavat mikrotason vakavaraisuusvaatimukset edellyttävät luottokelpoisuuden arviointia aina, kun lainanottaja pyytää uutta lainaa. Sääntelyn kiertämisen välttämiseksi kaikkia tulevia lainanottajaperusteisia toimia olisi näin ollen sovellettava kaikkiin lainanottajiin.

| g. | Nykyisten poliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä. Erityisesti saattaa olla, että tällä hetkellä sovellettavissa makrovakaustoimissa ei riittävästi huomioida kotitalouksien korkeaa velkaantuneisuutta. Vaikka velkaantuneisuus on saattanut vähentyä aggregoidulla tasolla, jäljellä on vielä paikoittain riskejä liittyen hyvin velkaantuneisiin kotitalouksiin. EJRK tunnustaa toimet joihin on ryhdytty asuinkiinteistöjen seurannan osalta, mutta katsoo, että saattaa olla tarpeen ryhtyä lisätoimiin sellaisiin kotitalouksiin liittyen, joilla on paljon velkaa suhteessa tuloihin (DTI). Islanti voisi ehkäisevänä toimenpiteenä harkita tuloperusteisia toimia koskevan nimenomaisen ohjeistuksen käyttöönottoa, joko suositusten muodossa tai oikeudellisesti sitovien lainaottajaperusteisten toimien muodossa. Jos asuntojen hintojen vahva nousu jatkuu, tuloperusteiset toimet voivat olla avuksi kotitalouksien liiallisen velkaantumisen estämisessä. Erityisesti ottaen huomioon, että asuntojen hintojen nousu on saattanut heikentää luototussuhteen limiittien tehokkuutta, tällaiset toimet saattavat olla asianmukaisia. |
| --- | --- |

g.

Nykyisten poliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan osittain asianmukaisia ja osittain riittäviä lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä. Erityisesti saattaa olla, että tällä hetkellä sovellettavissa makrovakaustoimissa ei riittävästi huomioida kotitalouksien korkeaa velkaantuneisuutta. Vaikka velkaantuneisuus on saattanut vähentyä aggregoidulla tasolla, jäljellä on vielä paikoittain riskejä liittyen hyvin velkaantuneisiin kotitalouksiin. EJRK tunnustaa toimet joihin on ryhdytty asuinkiinteistöjen seurannan osalta, mutta katsoo, että saattaa olla tarpeen ryhtyä lisätoimiin sellaisiin kotitalouksiin liittyen, joilla on paljon velkaa suhteessa tuloihin (DTI). Islanti voisi ehkäisevänä toimenpiteenä harkita tuloperusteisia toimia koskevan nimenomaisen ohjeistuksen käyttöönottoa, joko suositusten muodossa tai oikeudellisesti sitovien lainaottajaperusteisten toimien muodossa. Jos asuntojen hintojen vahva nousu jatkuu, tuloperusteiset toimet voivat olla avuksi kotitalouksien liiallisen velkaantumisen estämisessä. Erityisesti ottaen huomioon, että asuntojen hintojen nousu on saattanut heikentää luototussuhteen limiittien tehokkuutta, tällaiset toimet saattavat olla asianmukaisia.

| (9) | Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Islannin asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Islannin asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen.

| (10) | EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa niihin kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(10)

EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa niihin kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN VAROITUKSEN:

EJRK on tunnistanut Islannin asuinkiinteistösektorilla keskipitkän aikavälin haavoittuvuustekijöitä, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä ja joilla saattaa olla vakavia kielteisiä seurauksia reaalitalouden kannalta. Makrovakauden näkökulmasta EJRK pitää pääasiallisina haavoittuvuustekijöinä kotitalouksien runsasta velkaantuneisuutta, mihin liittyy asuntojen hintojen voimakas nousu keskipitkällä aikavälillä sekä asuntojen hintojen mahdollinen yliarvostus.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Ks.”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Belgiassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tanskassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Itävallassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Ks.”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Kuluttajahintaindeksiin sidotuissa lainoissa lainan määrä on sidottu kuluttajahintaindeksiin ja korko on kiinteä (Ks. myös Elíasson, L., ”Indexation 101”, Economic Affairs, Vol. 6, The Central Bank of Iceland, Reykjavik, Iceland, 2014).

12

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/57

---

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN VAROITUS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2019,

keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Norjassa

(EJRK/2019/14)

(2019/C 366/11)

EUROOPAN JÄRJESTELMÄRISKIKOMITEAN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1092/2010 (1) ja erityisesti sen 3, 16 ja 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta. |
| --- | --- |

(1)

Asuntotoiminta on reaalitalouden keskeinen sektori ja edustaa suurta osaa kotitalouksien varallisuudesta ja pankkien antolainauksesta. Kotitalouksien hallussa oleva omaisuus koostuu suureksi osaksi asuinkiinteistöistä, ja asuntolainojen osuus luottolaitosten taseesta on usein suuri. Lisäksi asuntorakentaminen on tyypillisesti tärkeä reaalitalouden osatekijä, koska se on yksi työllisyyden, investointien ja kasvun perusta.

| (2) | Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla asianomaisen maan rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen kohdistuvia vakavia seurannaisvaikutuksia, jotka saattavat johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta. |
| --- | --- |

(2)

Aikaisemmat rahoituskriisit ja monista maista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kiinteistömarkkinoiden kestämättömällä kehityksellä voi olla asianomaisen maan rahoitusjärjestelmän ja koko talouden vakauteen kohdistuvia vakavia seurannaisvaikutuksia, jotka saattavat johtaa myös kielteisiin rajat ylittäviin heijastusvaikutuksiin. Vaikutukset rahoitusvakauteen voivat olla sekä välittömiä että välillisiä. Välittömiä vaikutuksia ovat kiinnelainasalkkuihin liittyvät luottotappiot, jotka johtuvat epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista ja rahoitusehdoista sekä samanaikaisesta asuinkiinteistömarkkinoiden kielteisestä kehityksestä. Välilliset vaikutukset liittyvät kotitalouksien kulutuksen muutoksiin, joilla on omat seurauksensa reaalitalouden ja rahoitusvakauden kannalta.

| (3) | Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla vakavia kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen. |
| --- | --- |

(3)

Kiinteistömarkkinat ovat alttiita suhdannevaihteluille. Liiallisella riskinotolla, ylivelkaantumisella ja väärin suunnatuilla kannustimilla kiinteistösuhdanteen nousukauden aikana voi olla vakavia kielteisiä seurauksia sekä rahoitusvakauden että reaalitalouden näkökulmasta. Koska asuinkiinteistösektorilla on merkitystä rahoitusvakauden ja makrotalouden vakauden kannalta, on erityisen tärkeää pyrkiä estämään haavoittuvuuksien kasaantuminen asuinkiinteistömarkkinoilla makrovakauspoliittisilla toimilla sen lisäksi että niitä käytetään järjestelmäriskin lieventämiseen.

| (4) | Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. |
| --- | --- |

(4)

Vaikka suhdannetekijät voimistavat merkittävästi asuinkiinteistömarkkinoilla todettuja haavoittuvuustekijöitä Euroopan talousalueen (ETA) maissa, on myös rakenteellisia tekijöitä, jotka ovat kiihdyttäneet näitä haavoittuvuuksia. Näihin tekijöihin voivat kuulua asuntotarjonnan puute – mikä on aiheuttanut nousupaineita asuntojen hintoihin ja velkaannuttanut kotitalouksia, jotka ostavat oman asuntonsa – tai muut poliittiset toimet, jotka saattavat kannustaa kotitalouksia ottamaan liikaa lainaa. Koska nämä tekijät jäävät makrovakauspolitiikan ulkopuolelle, muilla politiikan aloilla toteutettavat toimenpiteet voivat täydentää ja tukea nykyisiä makrovakaustoimenpiteitä puuttumalla toimivasti ja tehokkaasti haavoittuvuuksiin, joita on asuinkiinteistömarkkinoilla eri maissa, ilman että tästä aiheutuu liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle.

| (5) | Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4)„ Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10). |
| --- | --- |

(5)

Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) toteutti vuonna 2016 unionin laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista (2). EJRK tunnisti tämän arvioinnin perusteella eri maissa useita keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia rahoitusvakauteen kohdistuvien järjestelmäriskien aiheuttajina, mikä johti varoitusten antamiseen kahdeksalle maalle: Belgia (3), Tanska (4)„ Luxemburg (5), Alankomaat (6), Itävalta (7), Suomi (8), Ruotsi (9) ja Yhdistynyt kuningaskunta (10).

| (6) | EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11). |
| --- | --- |

(6)

EJRK on tehnyt äskettäin järjestelmällisen tulevaisuuteen suuntautuvan ETA:n laajuisen arvioinnin asuinkiinteistöihin liittyvistä haavoittuvuuksista (11).

| (7) | Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Norja, tiettyjä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä ja joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(7)

Tässä yhteydessä EJRK on tunnistanut 11 maassa, joista yksi on Norja, tiettyjä keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksia, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia järjestelmäriskejä ja joihin ei ole puututtu riittävällä tavalla.

| (8) | Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Norjan osalta seuraavia seikkoja:






  a. | Verraten muihin maihin ja edeltäviin vuosiin kotitalouksien velkaantuneisuus on hyvin korkealla tasolla, ja se on ollut jatkuvassa nousussa viimeiset kymmenen vuotta. Lisäksi lainat ovat suurilta osin vaihtuvakorkoisia, mikä myös osaltaan lisää kotitalouksien haavoittuvaisuutta korkojen nousulle. Kuitenkin stressitestit ovat osoittaneet, että asuntolainojen hakijat pystyisivät yleensä kattamaan tavanomaiset elinkustannukset korkosokin tapauksessa. Näin ollen korkojen noususta johtuvat mahdolliset maksukyvyttömyydet olisivat hallittavissa. |
| --- | --- | --- |

(8)

Haavoittuvuuksia koskevassa EJRK:n arvioinnissa korostetaan Norjan osalta seuraavia seikkoja:

a.

Verraten muihin maihin ja edeltäviin vuosiin kotitalouksien velkaantuneisuus on hyvin korkealla tasolla, ja se on ollut jatkuvassa nousussa viimeiset kymmenen vuotta. Lisäksi lainat ovat suurilta osin vaihtuvakorkoisia, mikä myös osaltaan lisää kotitalouksien haavoittuvaisuutta korkojen nousulle. Kuitenkin stressitestit ovat osoittaneet, että asuntolainojen hakijat pystyisivät yleensä kattamaan tavanomaiset elinkustannukset korkosokin tapauksessa. Näin ollen korkojen noususta johtuvat mahdolliset maksukyvyttömyydet olisivat hallittavissa.

| b. | Myönnettyjen asuntolainojen määrä on ollut keskipitkällä aikavälillä nousussa, ja tämä on kotitalouksille myönnettyjen lainojen kasvun merkittävin osasyy. Lisäksi asuntolainat ovat systeemisesti merkittäviä pankkisektorin kannalta, koska ne muodostavat suuren osan luottolaitosten kokonaisluottokannasta. Pankkisektori saattaa olla myös altistunut kansainvälisestä ympäristöstä johtuville riskeille, sillä katettujen joukkolainojen markkinoilla on runsaasti ulkomaisia sijoittajia ja norjan rahoitusjärjestelmä on läheisesti sidoksissa muihin pohjoismaihin. |
| --- | --- |

b.

Myönnettyjen asuntolainojen määrä on ollut keskipitkällä aikavälillä nousussa, ja tämä on kotitalouksille myönnettyjen lainojen kasvun merkittävin osasyy. Lisäksi asuntolainat ovat systeemisesti merkittäviä pankkisektorin kannalta, koska ne muodostavat suuren osan luottolaitosten kokonaisluottokannasta. Pankkisektori saattaa olla myös altistunut kansainvälisestä ympäristöstä johtuville riskeille, sillä katettujen joukkolainojen markkinoilla on runsaasti ulkomaisia sijoittajia ja norjan rahoitusjärjestelmä on läheisesti sidoksissa muihin pohjoismaihin.

| c. | Asuntojen hinnat ovat pitkään olleet voimakkaassa nousussa, ja tällä hetkellä asuntojen hinnoissa on yliarvostuksen merkkejä. Viimeisten vuosineljännesten aikana asuntojen hinnat ovat maltillistuneet, mutta transaktioiden volyymi ei ole pienentynyt. Kiinteistövakuudellisiin lainoihin perustuvaa asunto-omistusta kuvaava suhdeluku on korkea, minkä vuoksi kotitaloudet saattavat olla haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle. |
| --- | --- |

c.

Asuntojen hinnat ovat pitkään olleet voimakkaassa nousussa, ja tällä hetkellä asuntojen hinnoissa on yliarvostuksen merkkejä. Viimeisten vuosineljännesten aikana asuntojen hinnat ovat maltillistuneet, mutta transaktioiden volyymi ei ole pienentynyt. Kiinteistövakuudellisiin lainoihin perustuvaa asunto-omistusta kuvaava suhdeluku on korkea, minkä vuoksi kotitaloudet saattavat olla haavoittuvia epäsuotuisille taloudellisille olosuhteille tai rahoitusehdoille tai asuinkiinteistömarkkinoiden kielteiselle kehitykselle.

| d. | Ottaen huomioon edellä mainitut riskit, talous- tai rahoitussokki saattaisi johtaa välittömien tai välillisten rahoitusvakausriskien toteutumiseen. Norjan pankkijärjestelmään kohdistuvat välittömät riskit liittyvät mahdollisiin luottotappioihin tuoreista kiinteistövakuudellisista lainoista, sillä nämä lainat on myönnetty tilanteessa, jossa asuntojen hinnat olivat mahdollisesti yliarvostettuja. Asuntojen hintojen merkittävä lasku voi myös vaikuttaa kielteisesti kotitalouksien varallisuuteen tai kääntää niiden varallisuuden negatiiviseksi. Lisäksi, jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, lainojen hoito voi joidenkin kotitalouksien kohdalla muodostua haasteeksi. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on supistettava kulutusta kyetäkseen hoitamaan asuntolainansa. Tämä voisi johtaa seurannaisvaikutuksiin sekä luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvien riskien kasvuun. |
| --- | --- |

d.

Ottaen huomioon edellä mainitut riskit, talous- tai rahoitussokki saattaisi johtaa välittömien tai välillisten rahoitusvakausriskien toteutumiseen. Norjan pankkijärjestelmään kohdistuvat välittömät riskit liittyvät mahdollisiin luottotappioihin tuoreista kiinteistövakuudellisista lainoista, sillä nämä lainat on myönnetty tilanteessa, jossa asuntojen hinnat olivat mahdollisesti yliarvostettuja. Asuntojen hintojen merkittävä lasku voi myös vaikuttaa kielteisesti kotitalouksien varallisuuteen tai kääntää niiden varallisuuden negatiiviseksi. Lisäksi, jos esimerkiksi työttömyys lisääntyy ja/tai kotitalouksien tulojen kasvu hidastuu, lainojen hoito voi joidenkin kotitalouksien kohdalla muodostua haasteeksi. Tähän liittyvät kotitalouksien tuloihin ja varallisuuteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset voivat vahvistaa alun perin syntynyttä häiriötilannetta, jos kotitalouksien on supistettava kulutusta kyetäkseen hoitamaan asuntolainansa. Tämä voisi johtaa seurannaisvaikutuksiin sekä luottolaitoksiin ja rahoitusjärjestelmään kohdistuvien riskien kasvuun.

| e. | EJRK panee merkille, että Norja on ottanut käyttöön kattavan joukon luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä ja pääomatoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa luottolaitosten ja luotonsaajien kestävyys. LGD-lattia ja PD-malleja koskevat vaatimukset (12) yhdessä vastasyklisen pääomapuskurin kanssa ovat tärkeitä pääomaperusteisia toimenpiteitä joiden odotetaan varmistavan, että luottolaitosten kykenevät kattamaan tappioita mahdollisissa talouden tai rahoitusjärjestelmän häiriötilanteissa. Lisäksi Norjan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön runsaasti erilaisia luotonsaajaperusteisia toimia: käytössä on LTV-suhteiden ja DTI-suhteiden limiittien yhdistelmä, sekä hintojen kohtuullisuuden testejä. Luotonsaajaperusteisten toimien vaikutukset on dokumentoitu, ja kun katsotaan suhdelukuja, joihin limiittejä sovelletaan, sellaisten lainojen osuus, joissa näiden suhdelukujen arvot ovat korkeat, on pienentynyt. Asuinkiinteistömarkkinoihin liittyvät järjestelmäriskit Norjassa ovat yhä mittavia makrovakauspolitiikan alalla toteutetuista merkittävistä ponnistuksista huolimatta. |
| --- | --- |

e.

EJRK panee merkille, että Norja on ottanut käyttöön kattavan joukon luotonsaajaperusteisia toimenpiteitä ja pääomatoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa luottolaitosten ja luotonsaajien kestävyys. LGD-lattia ja PD-malleja koskevat vaatimukset (12) yhdessä vastasyklisen pääomapuskurin kanssa ovat tärkeitä pääomaperusteisia toimenpiteitä joiden odotetaan varmistavan, että luottolaitosten kykenevät kattamaan tappioita mahdollisissa talouden tai rahoitusjärjestelmän häiriötilanteissa. Lisäksi Norjan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön runsaasti erilaisia luotonsaajaperusteisia toimia: käytössä on LTV-suhteiden ja DTI-suhteiden limiittien yhdistelmä, sekä hintojen kohtuullisuuden testejä. Luotonsaajaperusteisten toimien vaikutukset on dokumentoitu, ja kun katsotaan suhdelukuja, joihin limiittejä sovelletaan, sellaisten lainojen osuus, joissa näiden suhdelukujen arvot ovat korkeat, on pienentynyt. Asuinkiinteistömarkkinoihin liittyvät järjestelmäriskit Norjassa ovat yhä mittavia makrovakauspolitiikan alalla toteutetuista merkittävistä ponnistuksista huolimatta.

| f. | Nykyisten makrovakauspoliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan asianmukaisia lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä Norjassa. Kuitenkin Norjan asuinkiinteistömarkkinoihin liittyen on vielä jäljellä merkittävästi järjestelmäriskiä, ja näin ollen nykyisen makrovakauspolitiikan arvioidaan olevan osittain riittävä. Makrovakauspolitiikan alueella todettujen haavoittuvuuksien lieventäminen on ollut huomion keskiössä, ja tähän liittyen on otettu käyttöön kattava joukko makrovakauspoliittisia toimenpiteitä. Kuitenkin voisi olla syytä täydentää makrovakauspoliittisia toimenpiteitä laajemmilla poliittisilla toimenpiteillä, joiden tarkoituksena on lieventää tai poistaa kotitalouksien velkaantuneisuutta edistäviä tai helpottavia tekijöitä. Tällaisten poliittisten toimenpiteiden tulisi tukea tehokkaasti nykyisiä makrovakauspoliittisia toimenpiteitä niiden jäljellä olevien haavoittuvuuksien korjaamiseksi, jotka on havaittu Norjan asuinkiinteistömarkkinoilla; kuitenkaan tällaiset poliittiset toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. Tällaisia lisätoimenpiteitä voisi olla esimerkiksi kotitalouksien runsaan velkaantumisen kannustimien poistaminen, esim. lisäämällä vuokra-asuntomarkkinoiden tehokkuutta, kehittämällä omistusasumista ja varmistamalla asuntojen riittävä tarjonta. Jos muihin poliittisiin toimenpiteisiin ei ryhdytä ja jos haavoittuvuudet eivät väisty tai jos ne pahentuvat taloudellisten tai rahoitusjärjestelmän kehityksen myötä, käytössä olevia makrovakauspoliittisia toimenpiteitä voisi kiristää tai uusia makrovakauspoliittisia toimenpiteitä voisi ottaa käyttöön. |
| --- | --- |

f.

Nykyisten makrovakauspoliittisten toimenpiteiden arvioidaan olevan asianmukaisia lieventämään todettuja asuinkiinteistösektorin haavoittuvuuksiin liittyviä järjestelmäriskejä Norjassa. Kuitenkin Norjan asuinkiinteistömarkkinoihin liittyen on vielä jäljellä merkittävästi järjestelmäriskiä, ja näin ollen nykyisen makrovakauspolitiikan arvioidaan olevan osittain riittävä. Makrovakauspolitiikan alueella todettujen haavoittuvuuksien lieventäminen on ollut huomion keskiössä, ja tähän liittyen on otettu käyttöön kattava joukko makrovakauspoliittisia toimenpiteitä. Kuitenkin voisi olla syytä täydentää makrovakauspoliittisia toimenpiteitä laajemmilla poliittisilla toimenpiteillä, joiden tarkoituksena on lieventää tai poistaa kotitalouksien velkaantuneisuutta edistäviä tai helpottavia tekijöitä. Tällaisten poliittisten toimenpiteiden tulisi tukea tehokkaasti nykyisiä makrovakauspoliittisia toimenpiteitä niiden jäljellä olevien haavoittuvuuksien korjaamiseksi, jotka on havaittu Norjan asuinkiinteistömarkkinoilla; kuitenkaan tällaiset poliittiset toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa liiallisia kustannuksia reaalitaloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. Tällaisia lisätoimenpiteitä voisi olla esimerkiksi kotitalouksien runsaan velkaantumisen kannustimien poistaminen, esim. lisäämällä vuokra-asuntomarkkinoiden tehokkuutta, kehittämällä omistusasumista ja varmistamalla asuntojen riittävä tarjonta. Jos muihin poliittisiin toimenpiteisiin ei ryhdytä ja jos haavoittuvuudet eivät väisty tai jos ne pahentuvat taloudellisten tai rahoitusjärjestelmän kehityksen myötä, käytössä olevia makrovakauspoliittisia toimenpiteitä voisi kiristää tai uusia makrovakauspoliittisia toimenpiteitä voisi ottaa käyttöön.

| (9) | Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Norjan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan käyttöön toimenpiteitä todettuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi, niiden mitoituksessa ja vaiheittaisessa käyttöönotossa pitäisi ottaa huomioon Norjan asema talous- ja rahoitussuhdanteissa sekä kaikki mahdolliset vaikutukset liitännäiskustannuksineen ja -hyötyineen.

| (10) | EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa niihin kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista, |
| --- | --- |

(10)

EJRK:n varoitukset julkaistaan sen jälkeen kun EJRK:n hallintoneuvosto on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle aikeestaan julkaista ne ja antanut neuvostolle mahdollisuuden ottaa niihin kantaa ja sen jälkeen kun niille, joille suositus on osoitettu, on ilmoitettu julkaisemisaikeista,

ON ANTANUT TÄMÄN VAROITUKSEN:

EJRK on tunnistanut Norjan asuinkiinteistösektorilla keskipitkän aikavälin haavoittuvuustekijöitä, joista aiheutuu rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä ja joilla saattaa olla vakavia kielteisiä seurauksia reaalitalouden kannalta. Makrovakauden näkökulmasta EJRK pitää pääasiallisina haavoittuvuustekijöinä kotitalouksien runsasta velkaantuneisuutta, mihin liittyy pitkään jatkunut asuntojen hintojen nousu sekä asuntojen hintojen mahdollinen yliarvostus.

Tehty Frankfurt am Mainissa 27 päivänä kesäkuuta 2019.

EJRK:n sihteeristön päällikkö,

EJRK:n hallintoneuvoston puolesta

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Ks. ”Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector”, EJRK, marraskuu 2016, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Belgiassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Tanskassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Luxemburgissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Alankomaissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Itävallassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Suomessa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Ruotsissa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Euroopan järjestelmäriskikomitean varoitus, annettu 22 päivänä syyskuuta 2016, keskipitkän aikavälin haavoittuvuuksista asuinkiinteistösektorilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa (EUVL C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Ks. ”Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries”, EJRK, 2019, saatavilla EJRK:n verkkosivuilla www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Norjassa on asuntolainojen osalta käytössä tiukempi IRB-menetelmä, ml. 20 prosentin LGD-lattia ja erityiset vaatimukset asuntolainojen PD:n laskemista varten. Kansallisten viranomaisten mukaan LGD-lattia ja PD:tä koskevat vaatimukset ovat molemmat toimivia välineitä asuntolainojen keskimääräisten riskipainojen nostamiseksi IRB-menetelmiä käyttävien norjalaisten pankkien osalta.

12

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/60

---

Euron kurssi (1)

29. lokakuuta 2019

(2019/C 366/12)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1095 |
| JPY | Japanin jeniä | 120,88 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4706 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86328 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,7923 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,1041 |
| ISK | Islannin kruunua | 138,10 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,2748 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,543 |
| HUF | Unkarin forinttia | 328,78 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2693 |
| RON | Romanian leuta | 4,7559 |
| TRY | Turkin liiraa | 6,3596 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6186 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4486 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,6994 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7481 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5121 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 295,86 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,2241 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,8392 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4568 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 590,95 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6410 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,623 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 70,9154 |
| THB | Thaimaan bahtia | 33,524 |
| BRL | Brasilian realia | 4,4300 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,1812 |
| INR | Intian rupiaa | 78,6150 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1095

JPY

Japanin jeniä

120,88

DKK

Tanskan kruunua

7,4706

GBP

Englannin puntaa

0,86328

SEK

Ruotsin kruunua

10,7923

CHF

Sveitsin frangia

1,1041

ISK

Islannin kruunua

138,10

NOK

Norjan kruunua

10,2748

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,543

HUF

Unkarin forinttia

328,78

PLN

Puolan zlotya

4,2693

RON

Romanian leuta

4,7559

TRY

Turkin liiraa

6,3596

AUD

Australian dollaria

1,6186

CAD

Kanadan dollaria

1,4486

HKD

Hongkongin dollaria

8,6994

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7481

SGD

Singaporen dollaria

1,5121

KRW

Etelä-Korean wonia

1 295,86

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,2241

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,8392

HRK

Kroatian kunaa

7,4568

IDR

Indonesian rupiaa

15 590,95

MYR

Malesian ringgitiä

4,6410

PHP

Filippiinien pesoa

56,623

RUB

Venäjän ruplaa

70,9154

THB

Thaimaan bahtia

33,524

BRL

Brasilian realia

4,4300

MXN

Meksikon pesoa

21,1812

INR

Intian rupiaa

78,6150

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 30.10.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 366/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 366/61

---

Ilmoitus tullivälineen perustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 14 a artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 24 a artiklan panemiseksi täytäntöön annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1131 soveltamisesta

(2019/C 366/13)

Euroopan komissio antoi 3. heinäkuuta 2019 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1131 (1) tullivälineen perustamisesta asetuksen (EU) 2016/1036 (2) 14 a artiklan ja asetuksen (EU) 2016/1037 (3) 24 a artiklan mukaisesti.

Asetuksen (EU) 2016/1036 14 a artiklan ja asetuksen (EU) 2016/1037 24 a artiklan mukaan polkumyynti- ja/tai tasoitustulli voidaan ottaa käyttöön tuotteille, joita tuodaan suuria määriä tekosaarelle, kiinteälle tai kelluvalle rakennelmalle tai muulle rakennelmalle, joka sijaitsee jäsenvaltion mannerjalustan tai jäsenvaltion UNCLOSin mukaisesti ilmoittaman talousvyöhykkeen alueella, jos tuonnista aiheutuu vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kun polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ja/tai tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa koskevassa asetuksessa nimenomaisesti säädetään toimenpiteiden käyttöönotosta tällaisessa tapauksessa, tullivälineestä annetussa asetuksessa vahvistetaan edellytykset polkumyynti- ja/tai tasoitustullin kantamiselle sekä tällaisten tuotteiden tiedoksiantamista ja ilmoittamista ja tällaisen tullin maksamista koskevat menettelyt.

Jotta tulliviranomaisilla olisi riittävästi aikaa valmistautua vastaanottoilmoitusten käsittelyyn, tullivälineestä annetun asetuksen 9 artiklassa säädetään, että asetusta sovelletaan neljän kuukauden kuluttua sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetuksen (EU) 2016/1036 14 a artiklan ja asetuksen (EU) 2016/1037 24 a artiklan mukaan komissio ilmoittaa kaikille talouden toimijoille tullivälineen toimintavalmiudesta julkaisemalla tämän tiedon erikseen.

Komissio ilmoittaa kaikille talouden toimijoille, että tulliväline on toimintavalmis ja sitä sovelletaan kaikilta osin 4. marraskuuta 2019 alkaen.

---

(1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1131, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2019, tullivälineen perustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 14 a artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 24 a artiklan panemiseksi täytäntöön (EUVL L 179, 3.7.2019, s. 12).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1036, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1037, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55).

---