# Az Európai Unió C 327/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 327 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. szeptember 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 327

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. szeptember 30.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 327/01 | A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2018-as pénzügyi év | 1 |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2019/C 327/02 | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése | 168 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 327/01

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2018-as pénzügyi év

Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2018-as pénzügyi év

1

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2019/C 327/02

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése

168

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 30.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2018-as pénzügyi év

(2019/C 327/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| ELŐSZÓ | 2 |
| --- | --- |

| EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG | 3 |
| --- | --- |

| AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS | 9 |
| --- | --- |

| A 2018-AS PÉNZÜGYI ÉV FŐBB ESEMÉNYEI | 10 |
| --- | --- |

| ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 12 |
| --- | --- |

| MÉRLEG | 13 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 14 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 15 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 16 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 17 |
| --- | --- |

| A PÉNZÜGYI KIMUTATÁS TÁRGYALÁSA ÉS ELEMZÉSE | 90 |
| --- | --- |

| A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 104 |
| --- | --- |

| FOGALOMTÁR | 159 |
| --- | --- |

| RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE | 163 |
| --- | --- |

ELŐSZÓ

Megtiszteltetés számomra, hogy előterjeszthetem az Európai Unió 2018-as éves beszámolóját. A beszámoló teljes körű áttekintést nyújt az uniós pénzügyekről és az uniós költségvetés múlt évi végrehajtásáról, többek között információkat tartalmaz az Unió függő kötelezettségeiről, valamint az Unió által vállalt pénzügyi kötelezettségekről és egyéb kötelmekről. A beszámoló tükrözi az Unió tevékenységeinek többéves jellegét, és tartalmazza a fő pénzügyi adatoknak és azok alakulásának a magyarázatát. Az Európai Unió összevont éves beszámolója a Bizottság integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstételének része, és alapvető részét képezi kifinomult pénzügyi elszámoltathatósági rendszerünknek.

Viszonylag szerény mérete ellenére az uniós költségvetés nagy hatást gyakorol sok millió európai életére. Kiegészíti a nemzeti költségvetéseket, és támogatja azokat a politikai prioritásokat, amelyek esetében tényleges hozzáadott értéket jelent és a leghatékonyabb módon tud eredményeket elérni.

2018 volt a hatályos többéves pénzügyi keret végrehajtásának ötödik éve; valamennyi pénzügyi program teljes mértékben működőképes. Az uniós költségvetés végrehajtása kötelezettségvállalási előirányzatokban összesen 173,1 milliárd EUR-t, kifizetési előirányzatokban pedig összesen 156,7 milliárd EUR-t tett ki. Az év folyamán az uniós költségvetés révén továbbra is sikerült kezelni az összetett geopolitikai környezetből eredő kihívásokat, ezzel egyidejűleg pedig biztosítani lehetett a stratégiai beruházásokat és a fenntartható növekedést Európában.

A pénzeszközök csaknem fele a növekedés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség serkentését célozta. Finanszírozást biztosítottak a „Horizont 2020” keretprogramon belül a kutatásra és innovációra, a COSME programon belül a kis- és középvállalkozásokra, valamint az Erasmus+ programon belül az oktatásra. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az európai strukturális és beruházási alapok ugyancsak jelentős szerepet játszottak. Az InvestEU portálon (https://europa.eu/investeu) megtudhatják, milyen történetek rejlenek az uniós segítséggel megvalósult projektek mögött.

Az uniós költségvetés olyan egyéb kiemelt területeken is jelentős támogatást nyújtott, mint az EU migrációval kapcsolatos átfogó megközelítése, a biztonsági unió és az EU külső tevékenysége. Lehetővé tette továbbá az Unió számára, hogy Európa határain túl is határozottan fellépjen az Európa szomszédsága számára zűrzavaros időszakban, valamint hozzájárult az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, több területet érintő szakpolitikai célkitűzések megvalósításához. 2018-ban az éghajlati szempontok érvényesítésére elkülönített összeg meghaladta a 32 milliárd EUR-t, vagyis a teljes költségvetés 20 %-át.

Végezetül a költségvetés a közös agrárpolitikán és a halászati politikán keresztül folyamatos támogatást nyújtott a fenntartható növekedés előmozdításához és Európa természeti erőforrásainak megőrzéséhez, valamint a LIFE program keretében az éghajlat-politika és a környezetvédelem területén folytatott tevékenységekhez.

Az Európai Unió összevont éves beszámolója a nemzetközi költségvetési számviteli standardokkal összhangban készült. E standardok betartása érdekében a Bizottság következetesen javítja szabályait és eljárásait, szervezeti felépítését és rugalmasságát. A következetes és hatékony jelentéstétel nem csupán a jogszabályoknak való megfelelés tekintetében fokozza az uniós kiadások elszámoltathatóságát, hanem elősegíti a polgárok és egyéb érdekelt felek bevonását, valamint az Európai Unióba vetett bizalmuk megőrzését.

Günther H. OETTINGER

a költségvetésért és az emberi erőforrásokért felelős biztos

EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

Az Európai Unió (EU) egy olyan unió, amelyre a tagállamok közös célkitűzéseik elérése érdekében hatásköröket ruháznak. Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.

1.   POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET

Uniós szerződések

Az Uniót és az európai intézményeket vezérlő átfogó célkitűzéseket és elveket a Szerződések határozzák meg. Az Unió és az uniós intézmények kizárólag a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül járhatnak el a Szerződésekben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében, és ennek során be kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét (1). Célkitűzései megvalósítása és szakpolitikái végrehajtása érdekében az Unió gondoskodik a számára szükséges pénzügyi eszközökről. A Bizottság felelős azért, hogy a tagállamokkal együttműködésben és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban megvalósítsa a célkitűzéseket.

Az EU a Szerződésben foglalt célkitűzéseket számos eszközzel valósítja meg, ezek egyike az uniós költségvetés. További eszköz például a jogszabályok előterjesztése vagy a szakpolitikai stratégiák megvalósítása.

A Bizottság politikai prioritásai

A Bizottság politikai prioritásait a Bizottság elnöke által meghatározott politikai iránymutatások rögzítik. Az iránymutatások ütemtervet jelölnek ki a bizottsági intézkedések számára, amelyek teljes mértékben összeegyeztethetők az EU hosszú távú növekedési stratégiájával, az Európa 2020 stratégiával.

10 PRIORITÁS

| — | —Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak. |
| --- | --- |

—

—Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak.

| — | —Kiegyensúlyozott és progresszív kereskedelempolitika a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében. |
| --- | --- |

—

—Kiegyensúlyozott és progresszív kereskedelempolitika a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében.

| — | —Az összekapcsolt digitális egységes piac. |
| --- | --- |

—

—Az összekapcsolt digitális egységes piac.

| — | —A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége. |
| --- | --- |

—

—A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége.

| — | —Ellenállóképes energiaunió és jövőbe mutató éghajlat-politika. |
| --- | --- |

—

—Ellenállóképes energiaunió és jövőbe mutató éghajlat-politika.

| — | —Elmozdulás egy új migrációs politika felé. |
| --- | --- |

—

—Elmozdulás egy új migrációs politika felé.

| — | —Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac. |
| --- | --- |

—

—Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac.

| — | —Európa erősebb globális szerepvállalása. |
| --- | --- |

—

—Európa erősebb globális szerepvállalása.

| — | —Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió (GMU). |
| --- | --- |

—

—Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió (GMU).

| — | —A demokratikus változás Uniója. |
| --- | --- |

—

—A demokratikus változás Uniója.

Az Európa 2020 stratégia

Az uniós tagállamok állam-, illetve kormányfői által 2010-ben elfogadott Európa 2020 stratégia 10 évre szóló foglalkoztatási és növekedési stratégiát határozott meg az EU számára (2). A stratégia az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés három, egymást kölcsönösen erősítő prioritását terjesztette elő öt uniós kiemelt céllal.

Az uniós költségvetés az egyik olyan uniós ösztönző, amely hozzájárul az Európa 2020 céljainak megvalósításához. Az Európa 2020 stratégiával kapcsolatos konkrét eredmények megvalósítása érdekében számtalan nemzeti, uniós és nemzetközi szintű intézkedés van folyamatban.

A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend (3)

A fenntartható fejlődés régóta az európai projekt középpontjában áll. A Szerződések elismerik gazdasági, társadalmi és környezeti aspektusait, amelyeket együttesen kell figyelembe venni. Az EU olyan fejlődés mellett kötelezte el magát, amely anélkül elégíti ki a jelen szükségleteit, hogy megfosztaná a jövő generációit saját szükségleteik kielégítésének lehetőségétől. Az uniós költségvetés lényeges szerepet játszik a fenntarthatósággal kapcsolatos számos kihívás tekintetében, az ifjúsági munkanélküliségtől és a népesség elöregedésétől kezdve az éghajlatváltozáson, a környezetszennyezésen és a fenntartható energiaforrásokra való átálláson át egészen a migrációig. A jelenlegi Bizottság a fenntartható fejlődést a kulcsfontosságú, több területre kiterjedő projektekben, valamint az ágazati politikákban és kezdeményezésekben is érvényesíti.

Az uniós költségvetés által támogatott szakpolitikákat a többéves pénzügyi keretnek és a kiadási programokat meghatározó releváns ágazati jogszabályoknak megfelelően hajtják végre.

A többéves pénzügyi keret és a kiadási programok

A többéves pénzügyi keret az EU politikai prioritásait fogalmazza meg pénzügyi értelemben elegendően hosszú időszakra ahhoz, hogy eredményesen meg lehessen azokat valósítani, és koherens hosszú távú jövőképet nyújtsanak az uniós források kedvezményezettjei és a társfinanszírozó nemzeti hatóságok számára. A többéves pénzügyi keret maximális éves összegeket (felső határokat) határoz meg az uniós kiadások egészére és a főbb kiadási kategóriákra (fejezetekre) vonatkozóan. Az összes fejezet felső határainak összege adja a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes felső határát. A többéves pénzügyi keretet a tagállamok egyhangúlag, az Európai Parlament egyetértésével fogadják el, jelezve, hogy valamennyien egyetértenek a célkitűzésekkel és a kiadási szinttel (a költségvetési kötelezettségvállalások és kifizetések legmagasabb szintjével).

Intézményközi megállapodás

A többéves pénzügyi keretet az intézményközi megállapodás (4) egészíti ki, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti politikai megállapodás. A 2013-ban az EUMSZ 295. cikkének megfelelően elfogadott megállapodás célja a költségvetési fegyelem betartatása, az éves költségvetési eljárás működésének és az intézmények közötti, költségvetési kérdésekben való együttműködésnek a javítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása.

Éves költségvetés

Az éves költségvetést a Bizottság készíti el, és az EUMSZ 314. cikke szerinti eljárás alapján rendszerint december közepén fogadja el az Európai Parlament és a Tanács. A költségvetési egyensúly elvének megfelelően egy adott pénzügyi évre vonatkozóan a teljes bevételnek egyensúlyban kell lennie a teljes kiadással (a kifizetési előirányzatokkal).

Az EU fő finanszírozási forrása a saját forrásokból származó bevétel, amelyet egyéb bevételek egészítenek ki. A saját forrásoknak három fajtája van: a tradicionális saját források (például vámok és cukorilleték), a hozzáadottérték-adón alapuló (héaalapú) saját forrás és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrás. Az EU tevékenységeiből származó egyéb bevételek (például a versenyügyi bírságok) általában az összbevétel kevesebb mint 10 %-át teszik ki. A költségvetés finanszírozásához szükséges saját források teljes összege az összes kiadás és az egyéb bevételek különbözeteként kerül meghatározásra. A hatályos többéves pénzügyi keretben a saját források teljes összege nem haladhatja meg a tagállamok bruttó nemzeti jövedelme (GNI) összegének 1,20 %-át.

Az EU operatív kiadásai a többéves pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. Az uniós költségvetés végrehajtásának három irányítási módja van:

| — | Megosztott irányítás: e módszer esetében a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. A kiadások mintegy 75 %-a ezen irányítási mód alá tartozik, és olyan területeket foglal magában, mint a mezőgazdasági kiadások és a strukturális intézkedések. |
| --- | --- |

—

Megosztott irányítás: e módszer esetében a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. A kiadások mintegy 75 %-a ezen irányítási mód alá tartozik, és olyan területeket foglal magában, mint a mezőgazdasági kiadások és a strukturális intézkedések.

| — | Közvetlen irányítás: a költségvetést közvetlenül a Bizottság szolgálatai hajtják végre. |
| --- | --- |

—

Közvetlen irányítás: a költségvetést közvetlenül a Bizottság szolgálatai hajtják végre.

| — | Közvetett irányítás: ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a Bizottság egyes költségvetés-végrehajtási feladatokat harmadik felekre, például uniós szabályozó ügynökségekre vagy nemzetközi szervezetekre ruház át. |
| --- | --- |

—

Közvetett irányítás: ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a Bizottság egyes költségvetés-végrehajtási feladatokat harmadik felekre, például uniós szabályozó ügynökségekre vagy nemzetközi szervezetekre ruház át.

Költségvetési rendelet

Az általános költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelet (5) az EU pénzügyei szabályozási architektúrájának központi jogszabálya, amely megállapítja az uniós költségvetésre alkalmazandó uniós pénzügyi szabályokat.

2.   IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

2.1.   INTÉZMÉNYI STRUKTÚRA

Az EU szervezeti irányítása magában foglalja az intézményeket, az ügynökségeket és egyéb uniós szerveket, amelyeket az összevont pénzügyi beszámolóhoz fűzött 9. megjegyzés sorol fel. Az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Beruházási Alap (EBA) és az Európai Központi Bank (EKB) nem tartozik a költségvetési rendelet hatálya alá. A szakpolitikák kidolgozásáért és a döntéshozatalért felelős fő intézmények a következők: az Európai Parlament, az Európai Tanács, a Tanács és a Bizottság.

Az Európai Bizottság egyedülálló szervezet. A Szerződés értelmében a Bizottság felel a jogszabályok tervezéséért, előkészítéséért és előterjesztéséért; az uniós szakpolitikák irányításáért, ideértve az uniós jogszabályok végrehajtásának nyomon követését és azok érvényesítését, valamint az uniós finanszírozás elosztását; végül pedig az EU nemzetközi képviseletéért.

A Szerződésben foglaltaknak (6) megfelelően a Bizottság a tagállamokkal együttműködve hajtja végre a költségvetést. Együtt biztosítják, hogy az előirányzatok felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően történjen. Rendeletek határozzák meg a költségvetés végrehajtása során a tagállamokat terhelő kontroll- és ellenőrzési kötelezettségeket és az ezekkel járó felelősséget. A rendeletek továbbá valamennyi intézmény számára megállapítják a saját kiadásaik végrehajtásában betöltött felelősségükre és szerepükre vonatkozó részletes szabályokat.

A Bizottság ezeket a feladatokat a biztosi testület irányítása alatt látja el, amely prioritásokat határoz meg, és általános politikai felelősséget vállal a Bizottság döntéseiért. Az elnök szerepét a Nizzai és a Lisszaboni Szerződés megerősítette, és ő dönt a Bizottság belső szervezetéről, biztosítva, hogy az következetesen, hatékonyan és testületi szellemben tevékenykedjen.

A Bizottság belső működése a jó irányítást alátámasztó fő elveken alapul: egyértelmű szerepek és felelősségi körök, határozott elkötelezettség a teljesítménymenedzsment, valamint a jogi keretnek való megfelelés mellett, világos elszámoltathatósági mechanizmusok, magas színvonalú és inkluzív szabályozási keret, nyitottság és átláthatóság, valamint szigorú etikai normák.

2.2.   A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSI STRUKTÚRÁJA

Az Európai Bizottság egyedi irányítási rendszerrel rendelkezik, amelyben egyértelműen szétválasztják a politikai és az igazgatási felügyeleti struktúrákat, valamint pontosan meghatározzák a felelősségi köröket és a pénzügyi elszámoltathatóságot (7). A rendszer a Szerződéseken alapul, és a struktúra úgy változott, hogy igazodjon a változó környezethez, valamint összhangban maradjon a vonatkozó nemzetközi normákban meghatározott bevált gyakorlattal (8).

2018-ban a Bizottság „irányítási csomagot” (9) fogadott el, amely jelentősen észszerűsítette és megszilárdította szervezetirányítási rendszerét, és az Európai Számvevőszék (10) és a Belső Ellenőrzési Szolgálat által végzett közelmúltbeli ellenőrzési munkát generált.

| — | A biztosi testület politikai felelősséget vállal testületileg a Bizottság munkájáért. A költségvetés operatív végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatvezetőkre ruházzák, akik a Bizottság igazgatási struktúrájának vezetői (11). |
| --- | --- |

—

A biztosi testület politikai felelősséget vállal testületileg a Bizottság munkájáért. A költségvetés operatív végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatvezetőkre ruházzák, akik a Bizottság igazgatási struktúrájának vezetői (11).

| — | A biztosi testület a pénzügyi irányítási feladatokat a főigazgatókra vagy a szolgálatvezetőkre ruházza, akik így megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Ezeket a feladatokat tovább lehet ruházni az igazgatókra, az egységvezetőkre és másokra, akik így közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől a tevékenységek működési és költségvetési szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig. |
| --- | --- |

—

A biztosi testület a pénzügyi irányítási feladatokat a főigazgatókra vagy a szolgálatvezetőkre ruházza, akik így megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Ezeket a feladatokat tovább lehet ruházni az igazgatókra, az egységvezetőkre és másokra, akik így közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől a tevékenységek működési és költségvetési szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig.

| — | Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság nyomon követi az ellenőrzések végrehajtását, különösen a belső ellenőrzési szolgálat által végzettekét, de az Európai Számvevőszék ellenőrzései alapján is eljár. |
| --- | --- |

—

Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság nyomon követi az ellenőrzések végrehajtását, különösen a belső ellenőrzési szolgálat által végzettekét, de az Európai Számvevőszék ellenőrzései alapján is eljár.

| — | Az elnök felügyelete alatt a főtitkár elnökletével működő szervezetirányító tanács rendszeresen összehívja a költségvetésért, a humánerőforrásokért és a biztonságért felelős főigazgatókat, valamint a Jogi Szolgálat főigazgatóját. Az elnöki kabinet költségvetésért és igazgatásért felelős tagja(i), valamint a Bizottság költségvetésért, emberi erőforrásokért és az adminisztrációért felelős tagjának (tagjainak) kabinetvezetője/kabinetvezetői megfigyelőként vesznek részt. A tanács szervezetirányítási kérdésekkel kapcsolatos koordinációt, felügyeletet, tanácsadást és stratégiai iránymutatásokat biztosít olyan területeken, mint a pénzügyi és humánerőforrások kezelése, a kockázatkezelés, a teljesítménymenedzsment, az IT-irányítás, a kiber- és fizikai biztonság, az üzletmenet-folytonosság és az információk kezelése. Ily módon a szervezetirányító tanács hozzájárul annak biztosításához, hogy a Bizottság rendelkezzen a biztosi testület politikai prioritásainak és a Szerződések által ráruházott feladatoknak a hatékony és eredményes végrehajtásához szükséges struktúrákkal, folyamatokkal és igazgatási politikákkal. |
| --- | --- |

—

Az elnök felügyelete alatt a főtitkár elnökletével működő szervezetirányító tanács rendszeresen összehívja a költségvetésért, a humánerőforrásokért és a biztonságért felelős főigazgatókat, valamint a Jogi Szolgálat főigazgatóját. Az elnöki kabinet költségvetésért és igazgatásért felelős tagja(i), valamint a Bizottság költségvetésért, emberi erőforrásokért és az adminisztrációért felelős tagjának (tagjainak) kabinetvezetője/kabinetvezetői megfigyelőként vesznek részt. A tanács szervezetirányítási kérdésekkel kapcsolatos koordinációt, felügyeletet, tanácsadást és stratégiai iránymutatásokat biztosít olyan területeken, mint a pénzügyi és humánerőforrások kezelése, a kockázatkezelés, a teljesítménymenedzsment, az IT-irányítás, a kiber- és fizikai biztonság, az üzletmenet-folytonosság és az információk kezelése. Ily módon a szervezetirányító tanács hozzájárul annak biztosításához, hogy a Bizottság rendelkezzen a biztosi testület politikai prioritásainak és a Szerződések által ráruházott feladatoknak a hatékony és eredményes végrehajtásához szükséges struktúrákkal, folyamatokkal és igazgatási politikákkal.

2.3.   A BIZOTTSÁG PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSA

A Bizottságon belül egyértelműen meghatározzák (például a költségvetési rendeletben) és alkalmazzák a pénzügyi irányításban betöltött szerepeket és az abban viselt felelősségi köröket. Ez egy egyértelmű felelősségi körökkel rendelkező decentralizált megközelítés, amelynek célja olyan igazgatási kultúra kialakítása, amely arra ösztönzi a köztisztviselőket, hogy vállaljanak felelősséget az ellenőrzésük alá tartozó tevékenységekért, és hogy ellenőrzést adjon nekik azon tevékenységek fölött, amelyekért felelősek.

A Bizottság egyedi programok végrehajtásával végrehajtó ügynökségeket is megbízhat. A kiadásokra vonatkozó döntéseket más intézményeken vagy szerveken keresztül, vagy azokkal együtt is meghozhatja. A költségvetés nagy részét a tagállamokkal megosztott irányításban hajtja végre, különösen a strukturális alapok és a mezőgazdaság területén.

Költségvetés-végrehajtási feladatokkal lehet megbízni a következőket is:

| — | nemzeti irodák, |
| --- | --- |

—

nemzeti irodák,

| — | az Európai Beruházási Bank Csoport, |
| --- | --- |

—

az Európai Beruházási Bank Csoport,

| — | harmadik országok, |
| --- | --- |

—

harmadik országok,

| — | nemzetközi szervezetek (például a Világbank vagy az Egyesült Nemzetek Szervezete), |
| --- | --- |

—

nemzetközi szervezetek (például a Világbank vagy az Egyesült Nemzetek Szervezete),

| — | egyéb jogalanyok. |
| --- | --- |

—

egyéb jogalanyok.

Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkként a főigazgatók felelnek az erőforrásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásért. Az uniós költségvetés végrehajtása során a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőknek be kell tartaniuk a költségvetési rendelet rendelkezéseit, és megfelelő belsőkontroll-keretet kell kialakítaniuk. A belsőkontroll-célkitűzések többek között a következőkre összpontosítanak:

| — | a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága, |
| --- | --- |

—

a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága,

| — | pénzügyi kontroll és csalás elleni küzdelem, |
| --- | --- |

—

pénzügyi kontroll és csalás elleni küzdelem,

| — | feddhetetlenség és etika, |
| --- | --- |

—

feddhetetlenség és etika,

| — | humánerőforrás-menedzsment, |
| --- | --- |

—

humánerőforrás-menedzsment,

| — | megbízható jelentéstétel, |
| --- | --- |

—

megbízható jelentéstétel,

| — | kommunikáció, |
| --- | --- |

—

kommunikáció,

| — | az eszközök és az információk védelme. |
| --- | --- |

—

az eszközök és az információk védelme.

Minden megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő megbízhat egy vagy két kockázatkezelésért és belső kontrollért felelős felső vagy középvezetőt a belső kontrollrendszerek végrehajtásának felügyeletével és nyomon követésével. A Bizottság központi szolgálatai iránymutatást és tanácsot adnak, valamint előmozdítják a bevált gyakorlatokat.

A Bizottság stratégiai tervezési és programozási ciklusán belül minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie az éves tevékenységekről, szakpolitikai eredményekről és eredményekről. Ebben a jelentésben az engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelenti, hogy a forrásokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá hogy kialakította azokat a kontrolleljárásokat, amelyek megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét. A Bizottság szintjén az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés az a fő eszköz, amelyen keresztül a biztosi testület politikai felelősséget vállal a költségvetés irányításáért.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője központilag felel a pénzgazdálkodásért, a beszedési eljárásokért, a nemzetközi költségvetési számviteli standardok és módszerek alapján a számviteli szabályok megállapításáért, a számviteli rendszerek validálásáért, valamint a Bizottság és az EU összevont éves beszámolójának elkészítéséért. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolót, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról. Az éves beszámolót a biztosok testülete fogadja el. A számvitelért felelős tisztviselő független, és nagy felelősséget visel a Bizottságban a pénzügyi jelentéstétel tekintetében. A Bizottság belső ellenőre ehhez hasonlóan központosított és független szerepet tölt be, amelynek keretében független tanácsadást nyújt, illetve véleményeket és ajánlásokat ad ki a Bizottság, az uniós ügynökségek és más autonóm szervek belsőkontroll-rendszereinek minőségéről és működéséről.

2.4.   TELJESÍTMÉNYKERET

A szilárd teljesítménykeret kialakítása elengedhetetlen ahhoz, hogy a fő hangsúly az eredményeken, az uniós hozzáadott értéken és az uniós programok hatékony és eredményes pénzgazdálkodásán legyen. Az uniós költségvetés teljesítménykerete nagyon pontosan meghatározott, és a teljesítményalapú költségvetés-tervezés kereteinek standard indexében magasabb pontszámot kap, mint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) bármely tagja. Az uniós költségvetés teljesítménykerete különféle típusú és szintű stratégiai célokról és célkitűzésekről ad jelentést, többek között az Európa 2020 stratégiáról és más politikai prioritásokról. Figyelembe kell vennie továbbá a szakpolitikák és programok egymást kiegészítő jellegét és általános érvényesítését, valamint a tagállamoknak az uniós költségvetés végrehajtásában való kiemelt szerepét.

| — | A célkitűzések, a mutatók és a célok kiemelt helyen szerepelnek a programok jogalapjában, és a Bizottság minden évben jelentést tesz azokról a költségvetési tervezethez csatolt programindokolások révén. A programindokolások minden olyan kulcsfontosságú információt tartalmaznak, amelyek az alapos programellenőrzéshez és a teljesítményméréshez szükségesek: ez magában foglalja a hétéves pénzügyi kötelezettségvállalásokat; a program teljesítményének alapforgatókönyveit (a szakpolitikai intézkedés kiindulópontjait); a végcélokat (amelyeket a többéves programozási időszak végéig kell elérni); és a közbenső mérföldköveket. |
| --- | --- |

—

A célkitűzések, a mutatók és a célok kiemelt helyen szerepelnek a programok jogalapjában, és a Bizottság minden évben jelentést tesz azokról a költségvetési tervezethez csatolt programindokolások révén. A programindokolások minden olyan kulcsfontosságú információt tartalmaznak, amelyek az alapos programellenőrzéshez és a teljesítményméréshez szükségesek: ez magában foglalja a hétéves pénzügyi kötelezettségvállalásokat; a program teljesítményének alapforgatókönyveit (a szakpolitikai intézkedés kiindulópontjait); a végcélokat (amelyeket a többéves programozási időszak végéig kell elérni); és a közbenső mérföldköveket.

| — | Annak biztosítása érdekében, hogy a prioritásokhoz forrásokat rendeljenek, és valamennyi fellépés számottevő eredményt érjen el, és hozzáadott értéket is teremtsen, a Bizottság teljesítményorientáltságra ösztönzi a bizottsági szolgálatokat. Az elmúlt években továbbá olyan megközelítést dolgozott ki, amely elősegíti a megfelelés és a teljesítmény közötti egyensúly javítását. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása érdekében, hogy a prioritásokhoz forrásokat rendeljenek, és valamennyi fellépés számottevő eredményt érjen el, és hozzáadott értéket is teremtsen, a Bizottság teljesítményorientáltságra ösztönzi a bizottsági szolgálatokat. Az elmúlt években továbbá olyan megközelítést dolgozott ki, amely elősegíti a megfelelés és a teljesítmény közötti egyensúly javítását.

| — | Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés átfogó áttekintést nyújt az uniós költségvetés teljesítményéről, irányításáról és védelméről. Felvilágosítással szolgál arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatja az Európai Unió politikai prioritásait, továbbá az uniós költségvetéssel elért eredményekről, és arról is, hogy a Bizottság milyen szerepet játszik a költségvetési irányítás és a pénzgazdálkodás legmagasabb normáinak biztosításában és előmozdításában. |
| --- | --- |

—

Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés átfogó áttekintést nyújt az uniós költségvetés teljesítményéről, irányításáról és védelméről. Felvilágosítással szolgál arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatja az Európai Unió politikai prioritásait, továbbá az uniós költségvetéssel elért eredményekről, és arról is, hogy a Bizottság milyen szerepet játszik a költségvetési irányítás és a pénzgazdálkodás legmagasabb normáinak biztosításában és előmozdításában.

| — | Az Európai Számvevőszék szisztematikus és alapos megközelítést alkalmaz a költségvetés-tervezés minőségi szempontjainak – többek között a teljesítménydimenziónak – az értékelésére, az éves jelentésének szokásos részeként és különjelentéseken keresztül. |
| --- | --- |

—

Az Európai Számvevőszék szisztematikus és alapos megközelítést alkalmaz a költségvetés-tervezés minőségi szempontjainak – többek között a teljesítménydimenziónak – az értékelésére, az éves jelentésének szokásos részeként és különjelentéseken keresztül.

Mindezek az elemek szilárd alapot biztosítanak a költségvetési hatóságnak ahhoz, hogy a következő éves költségvetés meghatározásakor jelentős tényezőként vegye figyelembe a teljesítményt.

2.5.   PÉNZÜGYI JELENTÉSTÉTEL

Az EU pénzügyi jelentéstételének fő eleme az EU integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstétele, amely a következőkből áll: az EU összevont éves beszámolója, a költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés – amely magában foglalja a költségvetési rendelet 247. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti értékelő jelentést –, az éves belső ellenőrzési jelentés, a jövőbeli pénzbeáramlások és -kiáramlások alakulásának hosszú távú, a következő öt évre vonatkozó előrejelzése és a mentesítés nyomon követéséről szóló jelentés. Az integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstétel minden évben átfogó képet nyújt a nyilvánosság számára az Unió pénzügyi és működési helyzetéről.

Az EU összevont éves beszámolója tájékoztatást nyújt az EU intézményeinek, ügynökségeinek és egyéb szerveinek tevékenységéről eredményszemléletű elszámolási és költségvetési szempontból. E beszámoló nem tartalmazza a tagállamok éves beszámolóját.

Az EU összevont éves beszámolója két önálló, de egymással kapcsolatban lévő részből áll:

| a) | az összevont pénzügyi beszámoló; és |
| --- | --- |

a)

az összevont pénzügyi beszámoló; és

| b) | a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek összesített képet adnak a költségvetés végrehajtásáról. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek összesített képet adnak a költségvetés végrehajtásáról.

Az EU összevont éves beszámolóját ezenfelül a pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése kíséri, amely összefoglalja a pénzügyi kimutatásokban szereplő jelentős változásokat és tendenciákat, valamint ismerteti azokat a jelentős kockázatokat és bizonytalanságokat, amelyekkel az EU szembesül és amelyeket a jövőben meg kell oldani.

Jelentéstétel és elszámoltathatóság a Bizottságnál:

| Integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstétel A költségvetési rendelet 247. cikke | — | Az EU összevont éves beszámolója |
| --- | --- | --- |

Integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstétel A költségvetési rendelet 247. cikke

—

Az EU összevont éves beszámolója

| — | Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés (az uniós pénzügyek értékelésére vonatkozó jelentéstétellel együtt) |
| --- | --- |

—

Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés (az uniós pénzügyek értékelésére vonatkozó jelentéstétellel együtt)

| — | Éves belső ellenőrzési jelentés |
| --- | --- |

—

Éves belső ellenőrzési jelentés

| — | A jövőbeli pénzbeáramlások és -kiáramlások alakulásának hosszú távú, öt évre vonatkozó előrejelzése |
| --- | --- |

—

A jövőbeli pénzbeáramlások és -kiáramlások alakulásának hosszú távú, öt évre vonatkozó előrejelzése

| — | Jelentés a mentesítés nyomon követéséről |
| --- | --- |

—

Jelentés a mentesítés nyomon követéséről

Egyéb jelentések

| — | Kommunikációs csomag az Unió helyzetéről szóló beszéd alkalmával |
| --- | --- |

—

Kommunikációs csomag az Unió helyzetéről szóló beszéd alkalmával

| — | Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről

| — | A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései |
| --- | --- |

—

A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései

| — | Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról |
| --- | --- |

—

Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról

2.6.   KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉSI ELJÁRÁS

Külső ellenőrzés

Az uniós intézmények (és szervek) külső ellenőre az Európai Számvevőszék (a Számvevőszék). A Számvevőszék alapvető célja, hogy hozzájáruljon az Unió pénzügyi gazdálkodásának javításához, előmozdítsa az elszámoltathatóságot és az átláthatóságot, és az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként tevékenykedjen. A Számvevőszék feladata az Unió független külső ellenőreként annak ellenőrzése, hogy az uniós pénzeszközökkel helyesen számoltak-e el, illetve a szabályoknak és jogi előírásoknak megfelelően, valamint az értékarányosságot szem előtt tartva szedték-e be és költötték-e el azokat.

Tevékenységei részeként a Számvevőszék összeállítja az Európai Parlament és a Tanács részére a következőket:

| 1. | az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentés, amely részletezi az uniós éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit; |
| --- | --- |

1.

az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentés, amely részletezi az uniós éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit;

| 2. | ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – a beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről; és |
| --- | --- |

2.

ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – a beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről; és

| 3. | különjelentések meghatározott területekről, valamint egyedi éves jelentések (például az Európai Fejlesztési Alapról, az uniós ügynökségekről). |
| --- | --- |

3.

különjelentések meghatározott területekről, valamint egyedi éves jelentések (például az Európai Fejlesztési Alapról, az uniós ügynökségekről).

Mentesítés

A költségvetési ciklus utolsó lépése a mentesítési eljárás az adott pénzügyi év vonatkozásában. A mentesítés a költségvetés-végrehajtás külső ellenőrzésének politikai vetülete, az a határozat, amellyel a mentesítésért felelős hatóság (azaz a Tanács ajánlására eljáró Európai Parlament) mentesíti a Bizottságot (és más uniós szerveket) egy adott költségvetés irányításának felelőssége alól. Ez a határozat a következők vizsgálatán alapul: az EU összevont éves beszámolója és a Bizottság jelentései (az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés, az előző évi mentesítés nyomon követéséről szóló jelentés és az elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóságnak címzett éves jelentés), valamint az Európai Számvevőszék éves jelentése, ellenőri véleménye (a megbízhatósági nyilatkozat) és különjelentései. Figyelembe veszi továbbá a Bizottság kérdésekre és egyéb információkérésekre adott írásbeli válaszait, valamint a költségvetési biztos és a fő kiadási területekért felelős biztosok és főigazgatók, továbbá a főtitkár meghallgatását az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága (CONT) előtt.

A mentesítési eljárás háromféle eredményre vezethet: a mentesítés megadása, halasztása vagy elutasítása. A mentesítésről szóló végső jelentések az Európai Parlament és a Tanács által a Bizottságnak címzett konkrét kéréseket is tartalmazzák. A kérések egy nyomonkövetési jelentés tárgyát képezik, amelyben a Bizottság ismerteti az általa már megtett vagy meghozni kívánt konkrét intézkedéseket.

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Unió 2018. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 246. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet XIII. címének, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben rögzített számviteli alapelveknek, szabályoknak és módszereknek megfelelően készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról.

Rosa ALDEA BUSQUETS

a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

2019. június 21.

A 2018-AS PÉNZÜGYI ÉV FŐBB ESEMÉNYEI

A 2018. évi uniós költségvetés végrehajtása

A 2018. évi uniós költségvetés végrehajtása

A 2018. évi elfogadott költségvetés a Juncker elnök által az e Bizottság megbízatásának kezdetén meghatározott tíz prioritás közül két fő európai szakpolitikai prioritásra összpontosított. Az egyik prioritás az összetett geopolitikai környezetből eredő új kihívásokra adandó európai válasz volt, mely a migráció kezelésétől kezdődően az EU külső határainak védelmén át a polgárok biztonságáig terjed ki. A másik prioritás a stratégiai beruházás és a fenntartható növekedés volt, melynek célja a gazdasági kohézió előmozdítása és a munkahelyteremtés, elsősorban a fiatalok számára. E két egyértelmű prioritáson kívül az uniós költségvetés és a többi eszköz 2018-ban is támogatta a mezőgazdasági termelőket és a vidékfejlesztést, továbbá a digitális egységes piac és az energiaunió végrehajtása révén mélyítette és erősítette az uniós országok közötti stratégiai rendszerösszeköttetéseket és hálózatokat. A Bizottság változatlanul támogatta az EU kulcsfontosságú gazdasági és politikai partnerként, valamint vezető nemzetközi beruházóként és humanitárius segítséget nyújtóként betöltött külső szerepét.

Az uniós költségvetés 2018-as végrehajtása kötelezettségvállalási előirányzatokban összesen 173,1 milliárd EUR-t, kifizetési előirányzatokban pedig összesen 156,7 milliárd EUR-t tett ki.

A pénzeszközök csaknem fele – kötelezettségvállalási előirányzatokban 87,4 milliárd EUR – az intelligens és inkluzív növekedés, a munkahelyteremtés, a versenyképesség és a kohézió serkentését célozta. Ez az összeg magában foglalta a „Horizont 2020” keretprogramon belül a kutatásra és innovációra, az Erasmus+ programon belül az oktatásra, a COSME programon belül a kis- és középvállalkozásokra, továbbá az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (CEF) és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garanciaalapjára irányuló finanszírozást. Az ESBA az európai beruházási terv végrehajtását segítő eszköz, amelynek célja az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) révén a tagállamok és a régiók közötti konvergencia előmozdítása. Ezenfelül az uniós költségvetésből az európai mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás 44,4 milliárd EUR volt kifizetési előirányzatokban.

növekedés, a munkahelyteremtés, a versenyképesség és a kohézió

európai mezőgazdasági termelőknek

A költségvetés keretében továbbá megerősítették az Unió külső határait és kezelték a migrációs és menekültügyi válságot olyan intézkedések finanszírozása révén, mint a sürgősségi segély, a menedékkérők EU-n belüli áthelyezése, a határellenőrzés, az áttelepítés, valamint a menekültek és a menedékkérők visszaküldése és integrációja. Végezetül, a költségvetés folytatta a programok finanszírozását a védelem, az igazságszolgáltatás, az alapvető jogok és a társadalmi kohézió támogatására, biztosítandó, hogy az európai társadalmaink inkluzívak, szabadak és igazságosak maradjanak.

külső határait

migrációs és menekültügyi válságot

Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

Háttér-információk

Háttér-információk

2016. június 23-án az Egyesült Királyságban az európai uniós tagságról szóló népszavazáson részt vevő állampolgárok többsége az Unióból való kilépésre szavazott. Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan bejelentette az Európai Tanácsnak azon szándékát, hogy kilép az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből (Euratom). Ezzel aktiválta az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkét, amely meghatározza, milyen eljárás révén léphet ki egy tagállam az Unióból.

A tárgyalás menete

A tárgyalás menete

A Bizottság 2018. március 19-én közzétette a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetét, amely összefoglalta a tárgyalások eredményeit. A kilépésről rendelkező megállapodás tervezetének a pénzügyi elszámolásról szóló részében az EU és az Egyesült Királyság jogi rendelkezésekbe ültette át a tárgyalások első szakaszában elért eredményeket.

2018. november 14-én együttes jelentést tettek közzé, amely beszámolt a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetének teljes szövegére vonatkozóan tárgyalói szinten létrejött megállapodásról, valamint az Egyesült Királyság és az Európai Unió jövőbeli kapcsolatának keretéről szóló politikai nyilatkozat tervezetéről. Ugyanezen a napon közzétették a kilépésről rendelkező megállapodás aktualizált és elfogadott tervezetét, amelyben az Egyesült Királyság vállalta, hogy a hatályos többéves pénzügyi keret és a korábbi pénzügyi tervek szerinti valamennyi kötelezettségét – ideértve az Unió kötelezettségeinek és függő kötelezettségeinek rá eső részét is – úgy teljesíti, mintha még mindig tagállam lenne. Az Egyesült Királyság kormánya 2018. november 14-én, az Európai Tanács pedig november 25-én jóváhagyta a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetét. 2019. január 11-én a Tanács (50. cikk) jóváhagyta a kilépésről rendelkező megállapodás megkötéséről szóló határozatot, és megküldte azt az Európai Parlamentnek jóváhagyásra. Az Egyesült Királyság kérésére az EUMSZ 50. cikkében foglalt eljárásnak megfelelően az Európai Tanács 2019. március 21-én úgy határozott, hogy amennyiben a brit alsóház legkésőbb 2019. március 29-ig jóváhagyta a kilépésről rendelkező megállapodást, az Egyesült Királyság kilépésének időpontját 2019. május 22-re, ellenkező esetben 2019. április 12-re módosítja (12). Ezt követően a brit alsóház 2019. március 29-ig nem hagyta jóvá a kilépésről rendelkező megállapodást, ezért – az Egyesült Királyság újabb kérése nyomán – az Európai Tanács úgy határozott, hogy az Egyesült Királyság kilépésének időpontját 2019. október 31-re módosítja (13). A kilépésnek vagy a megerősítési eljárások befejezését követő hónap első napján kell hatályba lépnie, vagy 2019. november 1-jén, a kettő közül a korábbi időpontban. Az Egyesült Királyság a kilépés új időpontjáig továbbra is tagállam marad, az EUSZ 50. cikke szerinti teljes körű jogokkal és kötelezettségekkel, és az Egyesült Királyságnak joga van az értesítést bármikor visszavonni.

12

13

Pénzügyi elszámolás és a 2018. évi uniós éves beszámoló

Pénzügyi elszámolás és a 2018. évi uniós éves beszámoló

Ami a pénzügyi elszámolást illeti, a kilépésről rendelkező megállapodás 2018. november 14-én közzétett tervezete azt tartalmazta, hogy az Egyesült Királyság a hatályos többéves pénzügyi keret és a korábbi pénzügyi tervek szerinti valamennyi kötelezettségét úgy teljesíti, mintha még mindig tagállam lenne. Konkrétabban, a kilépésről rendelkező megállapodás tervezete kimondja, hogy az Egyesült Királyság különösen az alábbiak rá eső részéért felelős az Uniónak:

| — | az uniós költségvetés és az uniós decentralizált ügynökségek költségvetéseinek 2020. december 31-én fennálló költségvetési kötelezettségvállalásai – lásd a kilépésről rendelkező megállapodás 140. cikkét, |
| --- | --- |

—

az uniós költségvetés és az uniós decentralizált ügynökségek költségvetéseinek 2020. december 31-én fennálló költségvetési kötelezettségvállalásai – lásd a kilépésről rendelkező megállapodás 140. cikkét,

| — | az Unió 2020. december 31-ig felmerülő kötelezettségeinek finanszírozása, bizonyos kivételekkel – lásd a 142. cikket, |
| --- | --- |

—

az Unió 2020. december 31-ig felmerülő kötelezettségeinek finanszírozása, bizonyos kivételekkel – lásd a 142. cikket,

| — | az Unió azon függő pénzügyi kötelezettségei, amelyek a kilépés időpontja előtt elhatározott/jóváhagyott pénzügyi műveletekből származnak – lásd a 143. és 144. cikket, és |
| --- | --- |

—

az Unió azon függő pénzügyi kötelezettségei, amelyek a kilépés időpontja előtt elhatározott/jóváhagyott pénzügyi műveletekből származnak – lásd a 143. és 144. cikket, és

| — | az Unió függő kötelezettségeinek mentesítéséhez szükséges azon kifizetések, amelyek az Unió pénzügyi érdekeit érintő jogi ügyekhez kapcsolódóan válnak esedékessé (feltéve, hogy az említett ügyek tárgyát képező tények nem 2020. december 31-e után merültek fel) – lásd a 147. cikket. |
| --- | --- |

—

az Unió függő kötelezettségeinek mentesítéséhez szükséges azon kifizetések, amelyek az Unió pénzügyi érdekeit érintő jogi ügyekhez kapcsolódóan válnak esedékessé (feltéve, hogy az említett ügyek tárgyát képező tények nem 2020. december 31-e után merültek fel) – lásd a 147. cikket.

Mivel az Egyesült Királyság még nem erősítette meg a kilépésről rendelkező megállapodást, e beszámoló aláírásának időpontjában még nem ismert a kilépés tényleges időpontja és módja (megállapodással vagy anélkül). A jelenlegi helyzet alapján az EU 2018. évi összevont beszámolója nem tartalmaz a pénzügyi hatásra vonatkozó jelentést.

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (14)

14

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| MÉRLEG | 13 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 14 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 15 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 16 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 17 |
| --- | --- |

| 1. | LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK | 17 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ | 30 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ | 57 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK | 84 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK | 86 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE | 86 |
| --- | --- | --- |

9.

MÉRLEG

MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | | |
| Immateriális javak | 2.1 | 446 | 405 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 2.2 | 11 185 | 10 745 |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések | 2.3 | 591 | 581 |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 65 231 | 59 980 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 26 006 | 25 022 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 416 | 611 |
| | | 103 875 | 97 344 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | | |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 4 168 | 8 655 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 23 968 | 24 005 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 24 248 | 11 755 |
| Készletek | 2.7 | 73 | 295 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.8 | 18 113 | 24 111 |
| | | 70 570 | 68 821 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 174 444 | 166 165 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások | 2.9 | (80 456 ) | (73 122 ) |
| Céltartalékok | 2.10 | (3 281 ) | (2 880 ) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (53 289 ) | (50 063 ) |
| | | (137 025 ) | (126 065 ) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Céltartalékok | 2.10 | (852) | (659) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (2 617 ) | (6 850 ) |
| Szállítói kötelezettségek | 2.12 | (32 227 ) | (39 048 ) |
| Passzív időbeli elhatárolások | 2.13 | (63 186 ) | (63 902 ) |
| | | (98 882 ) | (110 459 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (235 907 ) | (236 524 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (61 463 ) | (70 359 ) |
| Tartalékok | 2.14 | 4 961 | 4 876 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek
   (*1) | 2.15 | (66 424 ) | (75 234 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (61 463 ) | (70 359 ) |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Immateriális javak

Immateriális javak

2.1

2.1

446

446

405

405

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

2.2

2.2

11 185

11 185

10 745

10 745

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

2.3

2.3

591

591

581

581

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

65 231

65 231

59 980

59 980

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

26 006

26 006

25 022

25 022

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

416

416

611

611

103 875

103 875

97 344

97 344

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

4 168

4 168

8 655

8 655

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

23 968

23 968

24 005

24 005

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

24 248

24 248

11 755

11 755

Készletek

Készletek

2.7

2.7

73

73

295

295

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.8

2.8

18 113

18 113

24 111

24 111

70 570

70 570

68 821

68 821

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

174 444

174 444

166 165

166 165

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

2.9

2.9

(80 456 )

(80 456 )

(73 122 )

(73 122 )

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(3 281 )

(3 281 )

(2 880 )

(2 880 )

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(53 289 )

(53 289 )

(50 063 )

(50 063 )

(137 025 )

(137 025 )

(126 065 )

(126 065 )

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(852)

(852)

(659)

(659)

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(2 617 )

(2 617 )

(6 850 )

(6 850 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

2.12

2.12

(32 227 )

(32 227 )

(39 048 )

(39 048 )

Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

2.13

2.13

(63 186 )

(63 186 )

(63 902 )

(63 902 )

(98 882 )

(98 882 )

(110 459 )

(110 459 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(235 907 )

(235 907 )

(236 524 )

(236 524 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

Tartalékok

Tartalékok

2.14

2.14

4 961

4 961

4 876

4 876

Tagállamoktól lehívandó összegek
   (*1)

Tagállamoktól lehívandó összegek

*1

2.15

2.15

(66 424 )

(66 424 )

(75 234 )

(75 234 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018 | 2017 |
| BEVÉTELEK | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| GNI-alapú források | 3.1 | 105 780 | 78 620 |
| Tradicionális saját források | 3.2 | 22 767 | 20 520 |
| Héaalapú források | 3.3 | 17 624 | 16 947 |
| Pénzbírságok | 3.4 | 6 740 | 4 664 |
| Kiadások visszafizettetése | 3.5 | 2 215 | 1 879 |
| Egyéb | 3.6 | 3 312 | 10 376 |
| | | 158 438 | 133 006 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| Pénzügyi bevételek | 3.7 | 3 115 | 1 845 |
| Egyéb | 3.8 | 1 379 | 1 332 |
| | | 4 494 | 3 177 |
| Összes bevétel | | 162 932 | 136 183 |
| KIADÁSOK | | | |
| Tagállamok által végrehajtott | 3.9 | | |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | | (43 527 ) | (44 289 ) |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | | (13 149 ) | (11 359 ) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | | (30 230 ) | (17 650 ) |
| Európai Szociális Alap | | (11 935 ) | (7 353 ) |
| Egyéb | | (2 826 ) | (1 253 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 3.10 | (17 551 ) | (15 738 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 3.11 | (3 396 ) | (2 667 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 3.11 | (4 016 ) | (4 115 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 3.11 | (3 569 ) | (1 478 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | 3.12 | (10 929 ) | (10 002 ) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai | 3.13 | — | (3 544 ) |
| Finanszírozási költségek | 3.14 | (1 677 ) | (1 896 ) |
| Egyéb kiadások | 3.15 | (6 208 ) | (6 756 ) |
| Összes kiadás | | (149 014 ) | (128 101 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | 13 918 | 8 082 |

millió EUR

Megjegyzés

2018

2017

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

GNI-alapú források

GNI-alapú források

3.1

3.1

105 780

105 780

78 620

78 620

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

3.2

3.2

22 767

22 767

20 520

20 520

Héaalapú források

Héaalapú források

3.3

3.3

17 624

17 624

16 947

16 947

Pénzbírságok

Pénzbírságok

3.4

3.4

6 740

6 740

4 664

4 664

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

3.5

3.5

2 215

2 215

1 879

1 879

Egyéb

Egyéb

3.6

3.6

3 312

3 312

10 376

10 376

158 438

158 438

133 006

133 006

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Pénzügyi bevételek

Pénzügyi bevételek

3.7

3.7

3 115

3 115

1 845

1 845

Egyéb

Egyéb

3.8

3.8

1 379

1 379

1 332

1 332

4 494

4 494

3 177

3 177

Összes bevétel

Összes bevétel

162 932

162 932

136 183

136 183

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Tagállamok által végrehajtott

Tagállamok által végrehajtott

3.9

3.9

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

(43 527 )

(43 527 )

(44 289 )

(44 289 )

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

(13 149 )

(13 149 )

(11 359 )

(11 359 )

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

(30 230 )

(30 230 )

(17 650 )

(17 650 )

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

(11 935 )

(11 935 )

(7 353 )

(7 353 )

Egyéb

Egyéb

(2 826 )

(2 826 )

(1 253 )

(1 253 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

3.10

3.10

(17 551 )

(17 551 )

(15 738 )

(15 738 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

3.11

3.11

(3 396 )

(3 396 )

(2 667 )

(2 667 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

3.11

3.11

(4 016 )

(4 016 )

(4 115 )

(4 115 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

3.11

3.11

(3 569 )

(3 569 )

(1 478 )

(1 478 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

3.12

3.12

(10 929 )

(10 929 )

(10 002 )

(10 002 )

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

3.13

3.13

—

(3 544 )

(3 544 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

3.14

3.14

(1 677 )

(1 677 )

(1 896 )

(1 896 )

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

3.15

3.15

(6 208 )

(6 208 )

(6 756 )

(6 756 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(149 014 )

(149 014 )

(128 101 )

(128 101 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

13 918

13 918

8 082

8 082

CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Az év gazdasági eredménye | 13 918 | 8 082 |
| Működési tevékenységek | | |
| Amortizáció | 104 | 99 |
| Értékcsökkenés | 998 | 888 |
| A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása) | — | — |
| Hitelek (növekedése)/csökkenése | 1 041 | 497 |
| Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | (947) | (3 557 ) |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | (12 299 ) | (745) |
| Készletek (növekedése)/csökkenése | 222 | (130) |
| A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése) | 7 334 | 5 891 |
| Céltartalékok növekedése/(csökkenése) | 594 | 928 |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | (1 007 ) | (438) |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | (6 821 ) | (957) |
| Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) | (716) | (3 678 ) |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | (556) | (6 405 ) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás) | (4 396 ) | — |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | (71) | 3 |
| Beruházási tevékenységek | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | (1 583 ) | (1 687 ) |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése | (9) | (53) |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | (1 811 ) | (3 190 ) |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | 7 | (22) |
| NETTÓ CASH FLOW | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya | 24 111 | 28 585 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya | 18 113 | 24 111 |

millió EUR

2018

2017

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

13 918

13 918

8 082

8 082

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

Amortizáció

Amortizáció

104

104

99

99

Értékcsökkenés

Értékcsökkenés

998

998

888

888

A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása)

A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása)

—

—

Hitelek (növekedése)/csökkenése

Hitelek (növekedése)/csökkenése

1 041

1 041

497

497

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

(947)

(947)

(3 557 )

(3 557 )

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

(12 299 )

(12 299 )

(745)

(745)

Készletek (növekedése)/csökkenése

Készletek (növekedése)/csökkenése

222

222

(130)

(130)

A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése)

A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése)

7 334

7 334

5 891

5 891

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

594

594

928

928

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(1 007 )

(1 007 )

(438)

(438)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(6 821 )

(6 821 )

(957)

(957)

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

(716)

(716)

(3 678 )

(3 678 )

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(556)

(556)

(6 405 )

(6 405 )

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás)

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás)

(4 396 )

(4 396 )

—

Egyéb nem készpénzes mozgások

Egyéb nem készpénzes mozgások

(71)

(71)

3

3

Beruházási tevékenységek

Beruházási tevékenységek

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(1 583 )

(1 583 )

(1 687 )

(1 687 )

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

(9)

(9)

(53)

(53)

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

(1 811 )

(1 811 )

(3 190 )

(3 190 )

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

7

7

(22)

(22)

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

24 111

24 111

28 585

28 585

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

18 113

18 113

24 111

24 111

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tagállamoktól lehívandó összegek Felhalmozott többlet/(hiány) | Egyéb tartalékok | Valós értékelés értékelési tartaléka | Nettó eszközök |
| EGYENLEG 2016.12.31-ÉN | (76 881 ) | 4 516 | 325 | (72 040 ) |
| A garanciaalap-tartalék változása | (20) | 20 | — | — |
| Valósérték-változások | — | — | (2) | (2) |
| Egyéb | (11) | 62 | (46) | 5 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2016. évi költségvetési eredmény | (6 405 ) | — | — | (6 405 ) |
| Az év gazdasági eredménye | 8 082 | — | — | 8 082 |
| EGYENLEG 2017.12.31-ÉN | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| A garanciaalap-tartalék változása | (186) | 186 | — | — |
| Valósérték-változások | — | — | (47) | (47) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Egyéb | 30 | (54) | — | (24) |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2017. évi költségvetési eredmény | (556) | — | — | (556) |
| Az év gazdasági eredménye | 13 918 | — | — | 13 918 |
| EGYENLEG 2018.12.31-ÉN | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |

millió EUR

Tagállamoktól lehívandó összegek Felhalmozott többlet/(hiány)

Egyéb tartalékok

Valós értékelés értékelési tartaléka

Nettó eszközök

EGYENLEG 2016.12.31-ÉN

EGYENLEG 2016.12.31-ÉN

(76 881 )

(76 881 )

4 516

4 516

325

325

(72 040 )

(72 040 )

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

(20)

(20)

20

20

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Egyéb

Egyéb

(11)

(11)

62

62

(46)

(46)

5

5

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2016. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2016. évi költségvetési eredmény

(6 405 )

(6 405 )

—

—

(6 405 )

(6 405 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

8 082

8 082

—

—

8 082

8 082

EGYENLEG 2017.12.31-ÉN

EGYENLEG 2017.12.31-ÉN

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

(186)

(186)

186

186

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Egyéb

Egyéb

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2017. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2017. évi költségvetési eredmény

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

Az Unió beszámolója az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) összhangban készült.

15

A költségvetési rendelet 80. cikkének megfelelően az EU a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készíti el pénzügyi kimutatásait. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott e számviteli szabályokat a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazni kell, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra.

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

Módosított uniós számviteli szabály, amely a 2018. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandó

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott alábbi számviteli szabályok a folyó évben kötelező jelleggel hatályba léptek:

| — | Az EAR 12 „Munkavállalói juttatások” szabály módosítása: A számvitelért felelős tisztviselő által 2017-ben elfogadott, módosított EAR 12 szabály a 2016 júliusában közzétett új IPSAS 39 „Munkavállalói juttatások” standardon alapul. A módosított EAR 12 szabály első alkalmazása nem volt jelentős hatással az EU összevont pénzügyi kimutatásaira, eltekintve az aktuáriusi feltételezések változásaiból eredő bármely nyereség vagy veszteség megjelenítésétől, amely a módosított EAR értelmében az eredménnyel szembeni elszámolására vonatkozó korábbi követelménnyel ellentétben közvetlenül a nettó eszközökben kerül kimutatásra. |
| --- | --- |

—

Az EAR 12 „Munkavállalói juttatások” szabály módosítása: A számvitelért felelős tisztviselő által 2017-ben elfogadott, módosított EAR 12 szabály a 2016 júliusában közzétett új IPSAS 39 „Munkavállalói juttatások” standardon alapul. A módosított EAR 12 szabály első alkalmazása nem volt jelentős hatással az EU összevont pénzügyi kimutatásaira, eltekintve az aktuáriusi feltételezések változásaiból eredő bármely nyereség vagy veszteség megjelenítésétől, amely a módosított EAR értelmében az eredménnyel szembeni elszámolására vonatkozó korábbi követelménnyel ellentétben közvetlenül a nettó eszközökben kerül kimutatásra.

2018. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály

Az EU még nem alkalmazta az alábbi új uniós számviteli szabályt, amelyet a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadott el, mivel az még nem alkalmazandó:

| — | Az új EAR 20 „Közszektorbeli kombinációk” szabály módosítása (a 2019. január 1-jén vagy az után kezdődő éves időszakokra alkalmazandó): Az IPSAS 40 „Közszektorbeli kombinációk” standardon alapuló új EAR 20 szabály két típusba sorolja a közszektorbeli kombinációkat attól függően, hogy az ügylet közös ellenőrzés alatt történik-e vagy sem: i. összeolvadás, amelyben az ügylet az EU-val kombinációt alkotó gazdálkodó egység könyv szerinti értékén alapul; és ii. felvásárlás, amelyben az ügylet az EU által felvásárolt gazdálkodó egységnek az akvizíció időpontjában érvényes valós értékén alapul. A két típusra különböző követelmények és különböző szintű közzétételi kötelezettségek alkalmazandók annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni az EU pénzügyi kimutatásainak felhasználóira gyakorolt hatásait.
  Az első alkalmazás évében az uniós pénzügyi kimutatásokra gyakorolt hatás attól függ majd, hogy ebben az időszakban az EU részt vesz-e közszektorbeli kombinációs ügyletben. |
| --- | --- |

—

Az új EAR 20 „Közszektorbeli kombinációk” szabály módosítása (a 2019. január 1-jén vagy az után kezdődő éves időszakokra alkalmazandó): Az IPSAS 40 „Közszektorbeli kombinációk” standardon alapuló új EAR 20 szabály két típusba sorolja a közszektorbeli kombinációkat attól függően, hogy az ügylet közös ellenőrzés alatt történik-e vagy sem: i. összeolvadás, amelyben az ügylet az EU-val kombinációt alkotó gazdálkodó egység könyv szerinti értékén alapul; és ii. felvásárlás, amelyben az ügylet az EU által felvásárolt gazdálkodó egységnek az akvizíció időpontjában érvényes valós értékén alapul. A két típusra különböző követelmények és különböző szintű közzétételi kötelezettségek alkalmazandók annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni az EU pénzügyi kimutatásainak felhasználóira gyakorolt hatásait.

Az első alkalmazás évében az uniós pénzügyi kimutatásokra gyakorolt hatás attól függ majd, hogy ebben az időszakban az EU részt vesz-e közszektorbeli kombinációs ügyletben.

1.2.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-iról a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszektorbeli szervezetek esetében, mint például az Európai Unió, a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az EAR 1 „Pénzügyi kimutatás” uniós számviteli szabályban kerültek meghatározásra és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal, amelyek a következők: valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk. A pénzügyi jelentéstétel minőségi jellemzői a relevancia, a valósághű bemutatás (a megbízhatóság), az érthetőség, az időbeliség, az összehasonlíthatóság és az ellenőrizhetőség.

1.3.   KONSZOLIDÁLÁS

KONSZOLIDÁLÁS

A konszolidálás alkalmazási köre

A konszolidálás alkalmazási köre

Az EU összevont pénzügyi beszámolója magában foglalja az összes jelentős ellenőrzött gazdálkodó egységet (vagyis az uniós intézményeket – többek között a Bizottságot – és az uniós ügynökségeket), társult és közös vállalkozást. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek teljes jegyzékét az uniós beszámoló 9. megjegyzése tartalmazza. Ez most 52 ellenőrzött gazdálkodó egységet és 1 társult vállalkozást foglal magában. Az olyan gazdálkodó egységeket, amelyek a konszolidálás alkalmazási körébe tartoznak, de amelyek az EU összevont pénzügyi beszámolójának egésze szempontjából nem lényegesek, nem kell bevonni a konszolidálásba, illetve nem kell tőkemódszerrel elszámolni, amennyiben az túlságosan idő- vagy költségigényes lenne az EU számára. Az említett gazdálkodó egységeket kisebb gazdálkodó egységként említjük, és külön felsorolásukat a 9. megjegyzés tartalmazza. 2018-ban 7 gazdálkodó egységet soroltak be kisebb gazdálkodó egységként.

9.

9.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Valamely gazdálkodó egységnek a konszolidálásba történő bevonására irányuló döntés az ellenőrzési elven alapul. Az ellenőrzött gazdálkodó egység olyan gazdálkodó egység, amelynek tekintetében az EU a szerepvállalása révén változó hasznokhoz jut vagy ilyen hasznokhoz joga van, és az érintett gazdálkodó egység feletti hatásköre révén befolyásolni tudja e hasznok jellegét és összegét. E hatáskörnek a jelenben gyakorolhatónak kell lennie, és kapcsolódnia kell a gazdálkodó egység releváns tevékenységeihez. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget.

Az EU-n belül az ellenőrzésre utaló leggyakoribb jelek a következők: a gazdálkodó egység alapszerződések vagy másodlagos jogforrások alapján történő létrehozása, a gazdálkodó egység uniós költségvetésből való finanszírozása, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az Európai Számvevőszék általi pénzügyi ellenőrzés, valamint az Európai Parlament általi mentesítés. Minden egyes gazdálkodó egység tekintetében egyedileg értékelik, hogy a fent felsorolt kritériumok egyike vagy összessége elegendő-e az ellenőrzéshez.

E megközelítés alapján az uniós intézmények (az Európai Központi Bank kivételével) és ügynökségek (kivéve a korábbi 2. pillérbe tartozó ügynökségeket) az EU kizárólagos ellenőrzése alá tartozónak tekintendők, ezért beletartoznak a konszolidációs körbe. Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő.

Az Európai Unió által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló lényeges egyenlegei, valamint a közöttük létrejött lényeges tranzakciók kiszűrésre kerültek, ugyanakkor az ilyen jellegű tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Közös megállapodások

Közös megállapodások

A közös megállapodás olyan megállapodás, amely felett az EU és egy vagy több fél közös ellenőrzéssel rendelkezik. A közös ellenőrzés egy megállapodás felett gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása, amely kizárólag akkor áll fenn, ha a lényeges tevékenységekkel kapcsolatos döntésekhez az ellenőrzésben részt vevő felek egyhangú hozzájárulása szükséges. A közös megállapodások vagy közös műveletek, vagy közös vállalkozások lehetnek. Amennyiben a közös megállapodások egy külön jogalanyként jönnek létre, és a közös megállapodás felei jogokkal rendelkeznek a megállapodás nettó eszközei felett, az ilyen közös megállapodás közös vállalkozásnak minősül. A közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést). Amennyiben a felek a megállapodás eszközei tekintetében jogokkal, kötelezettségei tekintetében kötelmekkel rendelkeznek, úgy a közös megállapodás közös műveletnek minősül. A közös műveletekben való érdekeltségéhez kapcsolódóan az EU a következőket tünteti fel pénzügyi kimutatásaiban: eszközeit és kötelezettséget, bevételeit és kiadásait, valamint a közösen ellenőrzött vagy felmerült eszközökből, kötelezettségekből, bevételekből és kiadásokból való részesedését.

1.5.4.

Társult vállalkozások

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az EU jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír, ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük létezőnek, ha az EU közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja. A társult vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést).

1.5.4.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

Az EU személyzete közös betegségbiztosítási rendszerének alapjait, az Európai Fejlesztési Alapot, valamint a résztvevői garanciaalapot nevükben a Bizottság kezeli, de a pénzügyi kimutatásokba ezeket az egységeket nem vonják be, mivel nem állnak az EU ellenőrzése alatt.

1.4.   A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jén kezdődik és december 31-én ér véget.

1.4.1.   
  Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások – eltérő rendelkezés hiányában – millió euróban készülnek, az euró az EU funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

Műveletek és egyenlegek

A devizaügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A devizaügyletek kiegyenlítéséből és a devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokra való átszámításából keletkező árfolyamnyereségeket vagy -veszteségeket az eredménykimutatás tartalmazza. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözetei a valós értékelés értékelési tartalékában szerepelnek.

Eltérő átváltási módszerek vonatkoznak az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint az immateriális javak értékelésére, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik.

A más pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az Európai Központi Bank (EKB) december 31-én érvényes árfolyamain számítják át euróra:

Euroátváltási árfolyamok

Euroátváltási árfolyamok

| Pénznem | 2018.12.31. | 2017.12.31. | Pénznem | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,3014 | 4,177 |
| CZK | 25,7240 | 25,5350 | RON | 4,6635 | 4,6585 |
| DKK | 7,4673 | 7,4449 | SEK | 10,2548 | 9,8438 |
| GBP | 0,8945 | 0,8872 | CHF | 1,1269 | 1,1702 |
| HRK | 7,4125 | 7,4400 | JPY | 125,8500 | 135,01 |
| HUF | 320,9800 | 310,3300 | USD | 1,145 | 1,1993 |

Pénznem

2018.12.31.

2017.12.31.

Pénznem

2018.12.31.

2017.12.31.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,3014

4,3014

4,177

4,177

CZK

CZK

25,7240

25,7240

25,5350

25,5350

RON

RON

4,6635

4,6635

4,6585

4,6585

DKK

DKK

7,4673

7,4673

7,4449

7,4449

SEK

SEK

10,2548

10,2548

9,8438

9,8438

GBP

GBP

0,8945

0,8945

0,8872

0,8872

CHF

CHF

1,1269

1,1269

1,1702

1,1702

HRK

HRK

7,4125

7,4125

7,4400

7,4400

JPY

JPY

125,8500

125,8500

135,01

135,01

HUF

HUF

320,9800

320,9800

310,3300

310,3300

USD

USD

1,145

1,145

1,1993

1,1993

1.4.2.   
  Becslések alkalmazása

Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, céltartalékok, készletekkel és követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, elhatárolt bevételek és kiadások, függő követelések és kötelezettségek, az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke, valamint a pénzügyi instrumentumokat érintő megjegyzésben kimutatott összegek. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak.

1.5.   MÉRLEG

MÉRLEG

1.5.1.   
  Immateriális javak

Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicenceket a halmozott amortizációval és az értékvesztés miatti veszteségekkel csökkentett eredeti bekerülési értéken mutatják ki. Az eszközök amortizációja a becsült hasznos élettartam (3–11 év) alatt lineárisan történik. Az immateriális javak becsült hasznos élettartama saját gazdasági élettartamuktól vagy egy adott megállapodásban meghatározott jogi élettartamuktól függ. A saját előállítású immateriális javak aktiválására akkor kerül sor, amikor az uniós számviteli szabályok vonatkozó kritériumai teljesülnek, és a ráfordítások kizárólag a javak fejlesztési szakaszához kapcsolódnak. Az aktiválható költségek az eszköz fejlesztéséhez, elkészítéséhez és a vezetés igényeit figyelembe vevő üzembe helyezéséhez szükséges közvetlen költségeket foglalják magukban. A kutatási tevékenységekhez kapcsolódó költségeket, a nem aktiválható fejlesztési költségeket és a karbantartási költségeket kiadásként számolják el felmerülésükkor.

1.5.2.   
  Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. A bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez, befejezéséhez vagy átadásához közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően az EU élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költségek az eredménykimutatásban kerülnek elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerültek.

A földterületekre és a műalkotásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

| Eszköztípus | Lineáris leírási kulcsok |
| --- | --- |
| Épületek | 4 % – 10 % |
| Világűrbe telepített eszközök | 8 % – 25 % |
| Gépek és berendezések | 10 % – 25 % |
| Bútorok és járművek | 0 % – 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % – 33 % |
| Egyéb | 10 % – 33 % |

Eszköztípus

Lineáris leírási kulcsok

Épületek

Épületek

4 % – 10 %

4 % – 10 %

Világűrbe telepített eszközök

Világűrbe telepített eszközök

8 % – 25 %

8 % – 25 %

Gépek és berendezések

Gépek és berendezések

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Bútorok és járművek

Bútorok és járművek

0 % – 25 %

0 % – 25 %

Számítástechnikai berendezések

Számítástechnikai berendezések

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Egyéb

Egyéb

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevételnek és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének a különbözetéből adódik, és az eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyieszköz-lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az EU viseli. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdetekor a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. A pénzügyi lízing díjának kamattartalmát a lízingidőszak alatt a ráfordítások között számolják el, a fennálló egyenlegre alkalmazott azonos időszaki kamatlábbal. A bérleti kötelezettségek – a finanszírozási költségek nélkül – a (hosszú és rövid lejáratú) pénzügyi kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak alatt az eredménykimutatásban számolják el oly módon, hogy a kötelezettség fennálló egyenlegére minden időszakban azonos időszaki kamatláb jusson. A pénzügyi lízing keretében tartott eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el.

Operatív lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és előnyök jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív lízing díjait a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel ráfordításként számolják el az eredménykimutatásban.

1.5.3.   
  Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el amortizációt/értékcsökkenést, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az amortizáció/értékcsökkenés tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét. Amennyiben a korábbi években elszámolt értékvesztés okai már nem állnak fenn, az értékvesztés miatti veszteségeket ennek megfelelően visszaírják.

1.5.4.   
  Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

A tőkemódszerrel elszámolt befektetéseket kezdetben a bekerülési értéken jelenítik meg; e könyv szerinti értéket a későbbiekben a befektetést befogadó eredményéből az akvizíció időpontját követően az EU-ra jutó résszel növelik vagy csökkentik. A befektetést befogadó eredményéből az EU-ra jutó részt az eredménykimutatásban, a befektetést befogadó sajáttőke-változásaiból az EU-ra jutó részt pedig a nettó eszközállományon belül a tartalékokban jelenítik meg. A pénzügyi kimutatásokban a befektetés mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a kezdeti bekerülési érték és valamennyi változás (további hozzájárulások, részesedés a gazdasági eredményekből és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja. A befektetésből kapott osztalék csökkenti az eszköz könyv szerinti értékét.

Ha a tőkemódszerrel elszámolt befektetés veszteségéből az EU-ra jutó rész eléri vagy meghaladja az EU-nak a befektetésben lévő érdekeltségét, az EU a további veszteségekben való részesedésének megjelenítését abbahagyja (meg nem jelenített veszteségek). Ha az EU érdekeltsége nullára lecsökkent, további veszteséget és kötelezettséget csak akkor jelenítenek meg, ha az EU-nak jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn, vagy kifizetést teljesített a gazdálkodó egység nevében.

Amennyiben értékvesztés jelei mutatkoznak, azt le kell írni az alacsonyabb megtérülő értékre. A megtérülő érték fogalmának magyarázatát az 1.5.3. megjegyzés tartalmazza. Amennyiben az értékvesztés oka egy későbbi időpontban már nem áll fenn, az értékvesztés miatti veszteséget arra a könyv szerinti értékre írják vissza, amelyet akkor határoztak volna meg, ha semmilyen értékvesztés miatti veszteséget nem tüntettek volna fel.

1.5.3.

Az EU nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkezik egy befektetési alapban. Az ilyen alapokat emiatt pénzügyi instrumentumként kezelik és értékesíthető pénzügyi eszközként sorolják be.

A kisebb gazdálkodó egységként besorolt társult vállalkozások és közös vállalkozások elszámolása nem a tőkemódszer használatával történik. Az említett gazdálkodó egységhez való uniós hozzájárulásokat költségként számolják el az időszakra.

1.5.5.   
  Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Besorolás

Besorolás

Az EU a következő kategóriákba sorolja be pénzügyi eszközeit: az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, hitelek és követelések, lejáratig tartandó befektetések; és értékesíthető pénzügyi eszközök. A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

(i)   Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha a gazdálkodó egység akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

(ii)   Hitelek és követelések

Hitelek és követelések

A hitelek és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor az EU az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni, vagy abban az esetben, ha egy garanciaszerződés keretében az EU által teljesített kifizetést követően az EU-ra engedményezik az eredeti hitelező jogait. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon belül esedékes kifizetéseket forgóeszközként sorolják be. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon túl esedékes kifizetéseket befektetett eszközként sorolják be. A hitelek és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is.

(iii)   Lejáratig tartandó befektetések

Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az EU határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben az EU nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

(iv)   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy az EU várhatóan milyen időtartamig tartja ezeket. Szintén az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz sorolják a nem konszolidált gazdálkodó egységekben történő részesedésszerzéseket, illetve a tőkemódszertől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket (például a kockázatitőke-műveleteket), valamint az egyéb tőketípusú befektetéseket.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az EU kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A pénzeszköz-egyenértékeseket és a hiteleket abban az időpontban jelenítik meg, amikor a pénzeszközt letétbe helyezték a pénzügyi vállalkozásnál vagy folyósították a hitelvevőnek. A pénzügyi instrumentumokat kezdetben valós értéken jelenítik meg. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik. Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig az eredménykimutatásban számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke), hacsak az adott instrumentum valós értékét nem lehet más, ugyanazon instrumentumra kötött, megfigyelhető aktuális piaci tranzakciókkal való összehasonlítás útján megállapítani, vagy pedig olyan értékelési technika útján, amelynek a változói csak megfigyelhető piacokról származó adatokat tartalmaznak (például néhány származtatott ügylet esetében). Amikor azonban a hosszú lejáratú hitel után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető az összes jövőbeli pénzbevétel jelenértékeként, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A nyújtott hiteleket nominális összegükön értékelik, amelyet a hitel valós értékének tekintenek. Ennek oka a következő:

| — | Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg. |
| --- | --- |

—

Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg.

| — | Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű hitelek alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie. |
| --- | --- |

—

Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű hitelek alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie.

| — | Ezenfelül e hitelek vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett hitelök között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül e hitelek vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett hitelök között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az EU a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt lényegileg átadta egy másik félnek.

Későbbi értékelés

Későbbi értékelés

| a) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értékének változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek. |
| --- | --- |

a)

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értékének változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

| b) | A hitelek és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott hitelek esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett hitelekre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

b)

A hitelek és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott hitelek esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett hitelekre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

| c) | A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel. |
| --- | --- |

c)

A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel.

| d) | Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát. |
| --- | --- |

d)

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az EU a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (valamint a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok és a tőzsdén kívüli derivatívák) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt, a kockázatitőke-alapokban lévő, aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező befektetések értékelése az elszámolható nettó eszközértéken történik, amelyet valós értékükkel egyenlőnek tekintenek.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Pénzügyi eszközök értékvesztése

A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve jelenítendő meg értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) megbízhatóan becsülhető hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli cash flow-ira. Az EU minden beszámoló fordulónapjakor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények.

(a)   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a hitelek és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti effektív kamatlábával diszkontált (jövőbeli hitelveszteségeket nem tartalmazó) becsült jövőbeli cash flow-k jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a hitel vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó effektív kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközből származó jövőbeli cash flow-k becsült jelenértékének kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték érvényesítéséből származó cash flow-kat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a költségeit, akár valószínű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést az eredménykimutatásban visszaírják.

(b)   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt részesedésszerzések esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely az akvizíciós költség és az eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az eredménykimutatásban a tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem az eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést az eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.6.   
  Készletek

Készletek

A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlenül hozzárendelhető költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során). Amennyiben a készleteket azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási érték közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási érték az a költség, amely az EU számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.7.   
  Előfinanszírozási összegek

Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az EU-nak. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkenthetik az elfogadott (kiadásként lekönyvelt) elszámolható költségek.

A későbbi mérlegfordulónapokon az előfinanszírozás értéke megfelel a mérlegben kezdetben megjelenített összeg(ek)nek, csökkentve az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben ideértve a becsült összegeket is).

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek az elhatárolt kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegen.

A tagállamok részére fizetett egyéb olyan előlegeket, amelyek a tagállamok által a kedvezményezettjeik részére teljesített előlegek EU általi visszatérítéséből származnak (beleértve a megosztott irányítás alá tartozó pénzügyi eszközöket), eszközként jelenítik meg az előfinanszírozási megnevezés alatt. A tagállamok részére fizetett egyéb előlegeket ezt követően a mérlegben eredetileg megjelenített összegen értékelik, amelyet csökkentenek a végső kedvezményezetteknél felmerült elszámolható kiadások észszerű és támogatható feltételezések alapján kiszámolt legjobb becslésével.

Az Európai Fejlesztési Alap vagy egyéb, a konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egység vagyonkezelői alapjainak nyújtott uniós hozzájárulásokat szintén előfinanszírozásként sorolják be, mivel céljuk, hogy pénztárkészletet biztosítsanak a vagyonkezelői alap részére, hogy az a vagyonkezelői alap célkitűzései értelmében meghatározott egyedi tevékenységeket tudjon finanszírozni. A vagyonkezelői alapoknak nyújtott uniós hozzájárulásokat az uniós hozzájárulás eredeti összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál a beszámolási időszak során felmerült és az alapul szolgáló megállapodásnak megfelelően az uniós hozzájáruláshoz allokált elszámolható kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is.

1.5.8.   
  Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Mivel az uniós számviteli szabályok a visszterhes ügyletek és a nem visszterhes ügyletek elkülönített bemutatását írják elő, a beszámoló elkészítéséhez a követeléseket visszterhes ügyletből származóként, a behajtható követeléseket pedig nem szerződésből eredő nem visszterhes ügyletből származóként határozzuk meg (amikor az EU értéket kap egy másik gazdálkodó egységtől anélkül, hogy cserébe közvetlenül hozzávetőleg ugyanolyan értéket nyújtana – például tagállamoktól származó, saját forrásokhoz kapcsolódó behajtható követelések).

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök fogalommeghatározásának, így a hitelek és követelések alá vannak besorolva és ennek megfelelően értékelik azokat (lásd az 1.5.5. megjegyzést). A pénzügyi eszközöket érintő megjegyzésekben a visszterhes ügyletekből származó követelésekre vonatkozó közzétételek tartalmazzák a visszterhes ügyletekből származó aktív időbeli elhatárolásokat, mivel azok nem lényegesek. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján.

1.5.5.

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett (kamatokkal és büntetésekkel kiigazított) eredeti összegen tartják nyilván. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az EU nem fogja tudni beszedni a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján. Lásd az 1.5.14. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt bevételek kezelésére vonatkozik. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelésként feltüntetett és kimutatott összegek nem pénzügyi eszközök, mivel nem olyan szerződésből származnak, amely pénzügyi kötelezettséget vagy tőkeinstrumentumot keletkeztetne. A pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben azonban a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket adott esetben a visszterhes ügyletekből származó követelésekkel együtt mutatják ki.

1.5.14.

1.5.9.   
  Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, és magukban foglalják a következőket: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló vagy felmondásos betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések.

1.5.10.   
  Munkavállalói juttatások

Munkavállalói juttatások

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó számviteli politikát a 2016 júliusában közzétett új IPSAS 39 „Munkavállalói juttatások” standardon alapuló, a 2018. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandó módosított EAR 12 szabállyal összhangban frissítették. Az EAR 12 szabály módosításából eredő fő változás, hogy az aktuáriusi nyereségeket és veszteségeket nem az eredménykimutatásban, hanem a nettó eszközök változásában jelenítik meg.

A meghatározott juttatási programok elszámolása összetett, mert a kötelem értékeléséhez aktuáriusi feltételezések és mérlegelés szükséges. A módosított számviteli szabály alkalmazása során az EU újraértékelte a felhasznált mérlegeléseket, különösen a munkavállalókhoz rendelt juttatás végső költségének becslését illetően. Ennek eredményeképpen megerősítést nyert, hogy a munkavállaló becsült aktív szolgálati idejének felhasználása megfelelő alap a juttatások szolgálati időszakhoz való rendeléséhez. Azok a juttatások, amelyekre az uniós munkavállalók jogosultak, egy egységes – de két rendszerre osztott – programot képeznek, és egyformán kezelendők, hogy valós képet adjanak a helyzetről és tükrözzék a gazdasági realitást.

Az EU számos juttatást (javadalmazás és társadalombiztosítás) nyújt a munkavállalóknak. Számviteli célokból ezeket a rövid távú munkavállalói juttatások és a munkaviszony megszűnése utáni juttatások kategóriájába kell besorolni.

Rövid távú munkavállalói juttatások

Rövid távú munkavállalói juttatások

A rövid távú munkavállalói juttatások azok a juttatások, amelyeket az azon beszámolási időszak végét követően legkésőbb 12 hónappal ki kell egyenlíteni, amelyben a munkavállalók a szolgálatot teljesítették, például illetmények, éves és fizetett betegszabadság, és egyéb rövid távú juttatások. A rövid távú munkavállalói juttatásokat ráfordításként számolják el a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásakor. A várhatóan kifizetendő összegre vonatkozó kötelezettséget akkor jelenítik meg, ha az EU-nak a munkavállaló által nyújtott múltbeli szolgálat után járó díjazás tekintetében jelenlegi jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn, és a kötelem megbízhatóan megbecsülhető.

Munkaviszony megszűnése utáni juttatások

Munkaviszony megszűnése utáni juttatások

Az EU a munkavállalók számára a munkaviszony megszűnése utáni juttatásokat biztosít, amelyek magukban foglalják a nyugdíjat, a rokkantsági nyugdíjat, a hozzátartozói nyugellátást, valamint az orvosi ellátást (lásd a 2.9. megjegyzést).

2.9.

Az EU a munkavállalói számára munkaviszony megszűnése utáni juttatási programot nyújt, amely a következőkből áll:

| i. | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere (PSEO): A fiktíven finanszírozott (16) rendszer keretében nyújtott juttatások az uniós intézmények, ügynökségek és egyéb uniós szervek korábbi alkalmazottaival kapcsolatos öregségi, rokkantsági és özvegyi ellátások, haláleseti juttatások, illetve családi pótlékok. Az alkalmazottak e juttatások várható költségének egyharmadával járulnak hozzá az illetményükből. |
| --- | --- |

i.

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere (PSEO): A fiktíven finanszírozott (16) rendszer keretében nyújtott juttatások az uniós intézmények, ügynökségek és egyéb uniós szervek korábbi alkalmazottaival kapcsolatos öregségi, rokkantsági és özvegyi ellátások, haláleseti juttatások, illetve családi pótlékok. Az alkalmazottak e juttatások várható költségének egyharmadával járulnak hozzá az illetményükből.

16

| ii. | Közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS): Az EU e rendszer keretében az orvosi költségek visszatérítése révén egészségügyi ellátást biztosít az Európai Bizottság, az intézmények, az ügynökségek és egyéb uniós szervek alkalmazottai számára. Az e rendszer „inaktív” személyeinek (vagyis a nyugdíjasoknak, árváknak stb.) nyújtott juttatásokat a munkaviszony megszűnése utáni juttatások közé sorolják. |
| --- | --- |

ii.

Közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS): Az EU e rendszer keretében az orvosi költségek visszatérítése révén egészségügyi ellátást biztosít az Európai Bizottság, az intézmények, az ügynökségek és egyéb uniós szervek alkalmazottai számára. Az e rendszer „inaktív” személyeinek (vagyis a nyugdíjasoknak, árváknak stb.) nyújtott juttatásokat a munkaviszony megszűnése utáni juttatások közé sorolják.

Az EU külön nyugdíjkonstrukciókon keresztül az uniós intézmények tagjai számára is nyújt munkaviszony megszűnése utáni juttatásokat. Ezeket az egyéb nyugdíjrendszerek megnevezés alatt tüntetik fel. E rendszerek keretében az EU nyugellátást biztosít a Bizottság, a Bíróság és a Törvényszék, a Számvevőszék, a Tanács, az Európai Parlament tagjai és korábbi tagjai, az ombudsman, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjai és korábbi tagjai számára. Az EU a közös betegségbiztosítási rendszeren keresztül egészségügyi ellátást biztosít az uniós intézmények tagjai számára.

A fenti, munkaviszony megszűnése utáni juttatások az EU meghatározott juttatási kötelmeinek minősülnek, és azokat minden beszámoló fordulónapjakor úgy számítják ki, hogy megbecsülik azoknak a jövőbeni juttatásoknak az összegét, amelyeket a munkavállalók a tárgyidőszakban és a megelőző időszakokban szereztek, majd ezt az összeget diszkontálják, és levonják a programeszközök valós értékét. A meghatározott juttatási kötelmet évente számítják ki a „kivetített jóváírási egység” módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzeszköz-kiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkonttényező azon pénznemben meghatározott államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

Az uniós alkalmazottaknak nyújtott munkaviszony megszűnése utáni juttatásokat egy egységes, nyugdíjrendszert (PSEO) és betegbiztosítási rendszert (JSIS) magában foglaló program fogja össze, amely a közös betegségbiztosítási rendszer szerinti fedezethez való jogosultságot a nyugdíjrendszer szerinti fedezethez való jogosultság megszerzésétől teszi függővé. A személyzeti szabályzat értelmében az egységes program bizonyos jogosultságok – például a nyugdíjrendszer keretében a halasztott és a csökkentett nyugdíjra való jogosultság – megszerzését 10 év szolgálati időhöz köti. A munkavállaló ennél hosszabb szolgálata révén az egységes program keretében megszerzett jogosultságok azonban lényegesen magasabbak, mint az eredeti jogosultságok, amit a későbbi éves felhalmozott nyugdíjjogosultságok is tükröznek.

Ezért a mögöttes ügylet gazdasági tartalmának valósághű bemutatása érdekében – ami a pénzügyi beszámolás minőségi jellemzőjeként az EAR 1 szabály és az IPSAS fogalmi keretrendszere szerint is előírás –, a felmerült szolgálati költség lineárisan halmozódik fel az alkalmazott becsült aktív szolgálati ideje, vagyis azon időszak alatt, amely akkor kezdődik, amikor a munkavállaló szolgálata először eredményez juttatásokat a program keretében (függetlenül attól, hogy a juttatások függnek-e a további szolgálattól) és addig tart, amikor a munkavállaló további szolgálata a további illetményemelkedést kivéve már nem eredményez a program szerinti további lényeges juttatási összegeket. Ezt a megközelítést következetesen alkalmazzák az egységes program keretében nyújtott juttatásokra.

A nettó meghatározott juttatási kötelezettség újraértékelései az aktuáriusi nyereségeket és veszteségeket, valamint a programeszközök hozamát tartalmazzák; az újraértékeléseket azonnal, a nettó eszközök között jelenítik meg.

Az EU a meghatározott juttatási programokhoz kapcsolódó nettó kamatráfordítást (bevételt) és egyéb ráfordításokat az eredménykimutatásban a „Személyzeti és nyugdíjköltségek” alatt jeleníti meg.

Ha a nyújtott ellátásokat megváltoztatják vagy korlátozzák, akkor a juttatások ebből eredő, a múltbeli szolgálathoz kapcsolódó változását vagy a korlátozásból származó nyereséget vagy veszteséget azonnal megjelenítik az eredménykimutatásban. A teljesítésből eredő nyereséget vagy veszteséget a teljesítés időpontjában jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségét közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg, kivéve, ha a változtatásokat ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak.

1.5.11.   
  Céltartalékok

Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az EU-nak meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. Jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege az adott kötelem rendezéséhez szükséges kiadások beszámolókészítéskor megbecsült összege. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

A hátrányos szerződésekre vonatkozó céltartalékokat a szerződés felbontásának várható költsége és a szerződés folytatásának várható nettó költsége közül az alacsonyabbnak a jelenértékén értékelik.

1.5.12.   
  Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként, vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként (felvett hitelek), vagy pénzügyigarancia-kötelezettségként tartják nyilván.

A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és okiratba foglalt adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken az effektívkamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt az eredménykimutatásban jelenítik meg az effektívkamatláb-módszer használatával. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekből nyújtott hitelek esetén előfordulhat, hogy az effektívkamatláb-módszert nem lehet a hitelekre és felvett hitelekre alkalmazni. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek magukban foglalják a negatív valós értékű származtatott eszközöket is. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök elszámolása, lásd az 1.5.5. megjegyzést.

1.5.5.

A pénzügyigarancia-kötelezettség kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a kapott díjnak felel meg. A későbbiekben a pénzügyigarancia-kötelezettséget a pénzügyigarancia-kötelezettség rendezéséhez várhatóan szükséges költségek legjobb becslése, illetve az eredetileg kimutatott – és adott esetben a halmozott amortizációval csökkentett – összeg közül a magasabbikon értékelik. Az EU akkor jeleníti meg a pénzügyigarancia-kötelezettséget, amikor ellenértéket kap a garancia nyújtásáért, vagyis piaci feltételek mellett, vagy amikor a garancia valós értéke megbízhatóan értékelhető. Amennyiben a közvetlenül megfeleltethető garanciaszerződéseknek nincs aktív piaca, az EU a nyújtott garanciát függő kötelezettségként jeleníti meg (lásd az 1.7.2. megjegyzést) vagy – amikor valószínűbb, hogy a kötelezettség rendezéséhez erőforrás-kiáramlásra lesz szükség – az EU céltartalékot jelenít meg (lásd az 1.5.11. megjegyzést).

1.7.2.

1.5.11.

A pénzügyi kötelezettségek a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek.

A Bizottság működési tevékenységének részeként figyelembe vett uniós vagyonkezelői alapok a Bizottság beszámolójában és konszolidált formában az uniós éves beszámolóban szerepelnek. Az egyéb donorok által az uniós vagyonkezelői alapokhoz nyújtott hozzájárulások ezért teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevételre vonatkozó kritériumokat, és pénzügyi kötelezettségként vannak feltüntetve, amíg nem teljesülnek az átadott hozzájárulásokhoz kapcsolódó feltételek, vagyis amíg elszámolható költségek nem merülnek fel a vagyonkezelői alapnál. A vagyonkezelői alapnak meghatározott projekteket kell finanszíroznia, és a megszüntetésekor vissza kell térítenie a fennmaradó pénzeszközöket. A mérlegfordulónapon a fennálló hozzájárulási kötelezettségeket a kapott hozzájárulások összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál felmerült kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is. Jelentéstételi célokból a nettó kiadásokat az egyéb donorok hozzájárulásaihoz allokálják a december 31-ig befizetett nettó hozzájárulások arányában. A hozzájárulások ezen allokációja csupán indikatív. A vagyonkezelői alap felszámolásakor a fennmaradó források tényleges felosztását a vagyonkezelői alap igazgatótanácsa határozza meg.

1.5.13.   
  Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

Az EU szállítói kötelezettségeinek jelentős összege a vissza nem térítendő támogatások, illetve egyéb uniós finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos (nem visszterhes ügyletek). A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget szállítói kötelezettségként számolják el. A szállítói kötelezettségeket az elszámolható költségek ellenőrzése és elfogadása után az elfogadott és elszámolható összegen értékelik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező szállítói kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és EU általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.14.   
  Időbeli elhatárolások

Időbeli elhatárolások

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EU már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (például szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban. Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elhatárolják és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

A kiadásokat szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós képet nyújtanak az általuk bemutatni kívánt gazdasági és egyéb jelenségekről. Ehhez hasonlóan, amennyiben olyan szolgáltatásokra vagy árukra vonatkozóan teljesítettek kifizetést, amelyeket még nem szállítottak le, a kiadást elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6.   EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1.   
  Bevételek

Bevételek

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az uniós bevételek legnagyobb része nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódik:

Héa- és GNI-alapú források

Héa- és GNI-alapú források

A bevételeket abban az időszakban jelenítik meg, amikor a Bizottság felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de a Bizottságnak még meg nem fizetett bevételeket megbecsülik és elhatárolt jövedelemként mutatják ki. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

A pénzbírságokból származó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró uniós határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a jogosultság után értékvesztést számolnak el. A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| a) | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi, |
| --- | --- |

a)

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi,

| b) | vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

b)

vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a pénzbírságot az előírt három hónapos határidőn belül meg kell fizetnie, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az Európai Unióról szóló szerződés 278. cikke), vagy az összegről bizonyos feltételek mellett és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének hozzájárulásával az adós bankgaranciát is bemutathat.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és előzetesen már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg. Mivel azonban a címzett uniós határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a behajtható követeléssel szemben számolják el. Amennyiben fizetés helyett garanciát adnak, úgy a pénzbírságot továbbra is behajtható követelésként tartják nyilván. Amennyiben valószínűnek látszik, hogy a Törvényszék nem az Unió javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennálló behajtható követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után a Bizottság kamatot kap: ezt az elhatárolt kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

2010-től kezdődően az összes előzetesen beszedett pénzbírságot a Bizottság kezeli egy külön erre a célra létrehozott alapban (BUFI), és pénzügyi instrumentumokba fektetik be.

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtást tartalmazó ügyletek bevételeit az ügyletnek a beszámoló fordulónapján érvényes teljesítési foka függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatráfordítások

Kamatbevételek és kamatráfordítások

A kamatbevételeket és kamatráfordításokat az effektívkamatláb-módszer használatával az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatráfordításokat a megfelelő időszakban. Az effektív kamatláb számításakor az EU megbecsüli a cash flow-kat, aminek során figyelembe veszi a pénzügyi instrumentum valamennyi szerződéses feltételét (például az előtörlesztési opciókat), de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, az effektív kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli cash flow-k diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

Az osztalékból és hasonló felosztásokból származó bevétel elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2.   
  Kiadások

Kiadások

Az EU kiadásainak többsége nem visszterhes ügyletekből származó kiadás. Ezek a kedvezményezetteknek nyújtott transzferekkel kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről megállapodást írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre észszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező visszterhes ügyletekhez kötött kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és az Európai Unió általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. Az időszakban igénybe vett, de még leszámlázatlan – vagy el nem fogadott számlával rendelkező – szolgáltatásokkal kapcsolatos ráfordításokat a mérlegfordulónapon az eredménykimutatásban becsülik meg és számolják el.

1.7.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.7.1.   
  Függő követelések

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelés, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EU ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.7.2.   
  Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem jelenítik meg, mert nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

1.8.   CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

Az EU pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek teremtésére irányuló képessége, valamint e cash flow-k felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául a cash flow-adatok szolgálnak.

A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év gazdasági eredményét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a cash flow-k befektetésével kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel.

Az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-kat az EU beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, az eurótól eltérő pénznemben lévő összegre az eurónak és az eurótól eltérő pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A cash flow-kimutatás az adott időszak cash flow-it mutatja be működési és beruházási tevékenységek szerint csoportosítva (az Uniónak nincs finanszírozási tevékenysége).

A működési tevékenységek az Unió beruházási tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége ide tartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott hitelek (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek beruházási (vagy finanszírozási) tevékenységnek, mivel az Unió általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik.

Beruházási tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszköz-egyenértékesek között nem szereplő egyéb beruházások vásárlása és értékesítése. A beruházási tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott hiteleket. A cél az Unió által végrehajtott tényleges beruházások bemutatása.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

2.1.   IMMATERIÁLIS JAVAK

IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| Bruttó érték 2017.12.31-én | 940 |
| Növekedés | 152 |
| Elidegenítés | (16) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változások | (2) |
| Bruttó érték 2018.12.31-én | 1 073 |
| Halmozott amortizáció 2017.12.31-én | (535) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (105) |
| Visszaírt amortizáció | 1 |
| Elidegenítés | 13 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | — |
| Egyéb változások | (1) |
| Halmozott amortizáció 2018.12.31-én | (627) |
| Könyv szerinti érték 2018.12.31-én | 446 |
| Könyv szerinti érték 2017.12.31-én | 405 |

millió EUR

Bruttó érték 2017.12.31-én

Bruttó érték 2017.12.31-én

940

940

Növekedés

Növekedés

152

152

Elidegenítés

Elidegenítés

(16)

(16)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

(2)

(2)

Bruttó érték 2018.12.31-én

Bruttó érték 2018.12.31-én

1 073

1 073

Halmozott amortizáció 2017.12.31-én

Halmozott amortizáció 2017.12.31-én

(535)

(535)

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(105)

(105)

Visszaírt amortizáció

Visszaírt amortizáció

1

1

Elidegenítés

Elidegenítés

13

13

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

—

Egyéb változások

Egyéb változások

(1)

(1)

Halmozott amortizáció 2018.12.31-én

Halmozott amortizáció 2018.12.31-én

(627)

(627)

Könyv szerinti érték 2018.12.31-én

Könyv szerinti érték 2018.12.31-én

446

446

Könyv szerinti érték 2017.12.31-én

Könyv szerinti érték 2017.12.31-én

405

405

A fenti összegek elsősorban számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2.   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

A „Világűrbe telepített eszközök” kategória a két uniós űrprogramhoz: a globális navigációs műholdrendszerhez (GNSS-rendszer), azaz a Galileóhoz és az EGNOS-hoz, valamint a Kopernikusz uniós Föld-megfigyelési programhoz kapcsolódó működő tárgyi eszközöket fedi le, míg az űrrendszerek még nem működő eszközeit a „Befejezetlen beruházások” megnevezés tartalmazza.

A Galileo esetében 2018-ban négy új műholddal egészítették ki a működő konstellációt, így az már 22 műholdból áll. A Galileo működő tárgyi eszközei – a műholdak és a földi létesítmények – 2018. december 31-én nettó 2 410 millió EUR-t tettek ki (2017: 2 276 millió EUR). Az összesen 1 324 millió EUR (2017: 1 026 millió EUR) összegű fennmaradó befejezetlen beruházások magukban foglalják a 2018 júliusában fellőtt négy műholdat, amelyeknél azonban a mérlegfordulónapig még nem fejezték be a Föld körüli pályán végzett tesztelést. A Galileo rendszer fejlesztése a teljes működési kapacitás eléréséig folytatódik. A rendszer elkészültekor a Galileo konstelláció 24 működő műholdból és 6 tartalékműholdból fog állni.

A Kopernikuszt illetően 2018-ban két új műhold (Sentinel 5P és 3B) kezdte meg működését a többi öt működő Kopernikusz-műholdon felül, így a Kopernikusz működő tárgyi eszközeinek összértéke 1 455 millió EUR-ra emelkedett (2017: 1 140 millió EUR), amely nem tartalmaz halmozott amortizációt. A Kopernikusz-műholdakhoz kapcsolódóan további 1 207 millió EUR-t jelenítettek meg befejezetlen beruházásként (2017: 1 443 millió EUR).

Az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) földi infrastruktúrájához kapcsolódóan 52 millió EUR (2017: 67 millió EUR) összegű tárgyi eszköz ugyancsak a „Világűrbe telepített eszközök” megnevezés alatt van feltüntetve. Ezenfelül az EGNOS befejezetlen beruházásai 130 millió EUR-t tesznek ki (2017: 52 millió EUR).

Az EU űrprogramjaihoz kapcsolódó eszközök kiépítése az Európai Űrügynökség támogatásával folyik.

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Világűrbe telepített eszközök | Gépek és berendezések | Bútorok és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen beruházások | Összesen |
| Bruttó érték 2017.12.31-én | 5 456 | 4 264 | 597 | 266 | 675 | 309 | 2 787 | 2 920 | 17 273 |
| Növekedés | 38 | 14 | 48 | 13 | 55 | 20 | 10 | 1 311 | 1 509 |
| Elidegenítés | (39) | (0) | (22) | (10) | (103) | (5) | (9) | (8) | (196) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 202 | 982 | 0 | 0 | 5 | 3 | (170) | (1 023 ) | 0 |
| Egyéb változások | (31) | 0 | 17 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | (11) |
| Bruttó érték 2018.12.31-én | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Halmozott értékcsökkenés 2017.12.31-én | (3 035 ) | (780) | (502) | (188) | (553) | (226) | (1 244 ) | | (6 528 ) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (180) | (561) | (47) | (19) | (63) | (34) | (98) | | (1 003 ) |
| Visszaírt értékcsökkenés | — | — | 0 | 0 | 5 | 0 | — | | 6 |
| Elidegenítés | 10 | 0 | 14 | 9 | 96 | 5 | 7 | | 142 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | (74) | — | (0) | (0) | (5) | (0) | 79 | | — |
| Egyéb változások | 0 | (0) | (5) | (0) | (1) | (0) | (1) | | (7) |
| Halmozott értékcsökkenés 2018.12.31-én | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2018.12.31-én | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2017.12.31-én | 2 422 | 3 484 | 95 | 78 | 122 | 83 | 1 543 | 2 920 | 10 745 |

millió EUR

Telek és épületek

Világűrbe telepített eszközök

Gépek és berendezések

Bútorok és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen beruházások

Összesen

Bruttó érték 2017.12.31-én

Bruttó érték 2017.12.31-én

5 456

5 456

4 264

4 264

597

597

266

266

675

675

309

309

2 787

2 787

2 920

2 920

17 273

17 273

Növekedés

Növekedés

38

38

14

14

48

48

13

13

55

55

20

20

10

10

1 311

1 311

1 509

1 509

Elidegenítés

Elidegenítés

(39)

(39)

(0)

(0)

(22)

(22)

(10)

(10)

(103)

(103)

(5)

(5)

(9)

(9)

(8)

(8)

(196)

(196)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

202

202

982

982

0

0

0

0

5

5

3

3

(170)

(170)

(1 023 )

(1 023 )

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

(31)

(31)

0

0

17

17

0

0

2

2

0

0

1

1

0

0

(11)

(11)

Bruttó érték 2018.12.31-én

Bruttó érték 2018.12.31-én

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Halmozott értékcsökkenés 2017.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2017.12.31-én

(3 035 )

(3 035 )

(780)

(780)

(502)

(502)

(188)

(188)

(553)

(553)

(226)

(226)

(1 244 )

(1 244 )

(6 528 )

(6 528 )

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(180)

(180)

(561)

(561)

(47)

(47)

(19)

(19)

(63)

(63)

(34)

(34)

(98)

(98)

(1 003 )

(1 003 )

Visszaírt értékcsökkenés

Visszaírt értékcsökkenés

—

—

0

0

0

0

5

5

0

0

—

6

6

Elidegenítés

Elidegenítés

10

10

0

0

14

14

9

9

96

96

5

5

7

7

142

142

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

(74)

(74)

—

(0)

(0)

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

79

79

—

Egyéb változások

Egyéb változások

0

0

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(7)

(7)

Halmozott értékcsökkenés 2018.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2018.12.31-én

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2018.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2018.12.31-én

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2017.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2017.12.31-én

2 422

2 422

3 484

3 484

95

95

78

78

122

122

83

83

1 543

1 543

2 920

2 920

10 745

10 745

2.3.   TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

A Bizottság által képviselt EU-nak az Európai Beruházási Alapban (EBA) való részesedését számvitelileg társult vállalkozásként kezelik a tőkemódszer alkalmazásával. Az EBA az EU kockázati tőkére, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részére nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. Az EBA székhelye Luxembourgban található. Az EBA olyan köz-magán társulásként működik, amelynek tagjai az Európai Beruházási Bank (EBB), az EU és pénzügyi intézmények egy csoportja. 2018. december 31-én az EU 29,7 %-os tulajdonosi érdekeltséggel (2017: 29,7 %) és a szavazati jogok 29,7 %-ával (2017: 29,7 %) rendelkezett az EBA-ban. Alapszabályával összhangban az EBA köteles éves nettó eredményének legalább 20 %-át kötelező tartalékba allokálni mindaddig, amíg az összesített tartalék el nem éri a jegyzett tőke 10 %-át. Ez a tartalék nem osztható szét.

| millió EUR Európai Beruházási Alap |
| --- |
| Részesedés 2017.12.31-én | 581 |
| Hozzájárulások | — |
| Kapott osztalékok | (3) |
| Részesedés a nettó eredményből | 37 |
| Részesedés a nettó eszközökben | (24) |
| Részesedés 2018.12.31-én | 591 |

millió EUR Európai Beruházási Alap

Részesedés 2017.12.31-én

Részesedés 2017.12.31-én

581

581

Hozzájárulások

Hozzájárulások

—

Kapott osztalékok

Kapott osztalékok

(3)

(3)

Részesedés a nettó eredményből

Részesedés a nettó eredményből

37

37

Részesedés a nettó eszközökben

Részesedés a nettó eszközökben

(24)

(24)

Részesedés 2018.12.31-én

Részesedés 2018.12.31-én

591

591

Az EU-hoz részesedési százaléka alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| | EBA összesen | EBA összesen |
| Eszközök | 2 662 | 2 488 |
| Kötelezettségek | (674) | (532) |
| Bevételek | 291 | 263 |
| Kiadások | (167) | (153) |
| Többlet/(hiány) | 124 | 110 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

EBA összesen

EBA összesen

Eszközök

Eszközök

2 662

2 662

2 488

2 488

Kötelezettségek

Kötelezettségek

(674)

(674)

(532)

(532)

Bevételek

Bevételek

291

291

263

263

Kiadások

Kiadások

(167)

(167)

(153)

(153)

Többlet/(hiány)

Többlet/(hiány)

124

124

110

110

A fentiekben összefoglalt pénzügyi információk összeegyeztetése az EBA-ban való érdekeltség könyv szerinti értékével az alábbi:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| A társult vállalkozás nettó eszközei | 1 988 | 1 956 |
| A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban | 29,7 % | 29,7 % |
| Könyv szerinti érték | 591 | 581 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

A társult vállalkozás nettó eszközei

A társult vállalkozás nettó eszközei

1 988

1 988

1 956

1 956

A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban

A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban

29,7 %

29,7 %

29,7 %

29,7 %

Könyv szerinti érték

Könyv szerinti érték

591

591

581

581

A Bizottság által képviselt EU 2018. december 31-ig az EBA jegyzett tőkéjében való jegyzett részvényeinek 20 %-át fizette be, a még le nem hívott összegek az alábbiak:

| millió EUR |
| --- |
| | Teljes EBA-tőke | Uniós jegyzés |
| Teljes jegyzett tőke | 4 500 | 1 337 |
| Befizetett | (900) | (267) |
| Még le nem hívott | 3 600 | 1 070 |

millió EUR

Teljes EBA-tőke

Uniós jegyzés

Teljes jegyzett tőke

Teljes jegyzett tőke

4 500

4 500

1 337

1 337

Befizetett

Befizetett

(900)

(900)

(267)

(267)

Még le nem hívott

Még le nem hívott

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 13 657 | 11 758 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | 14 | 16 |
| Hitelek | 2.4.3 | 51 560 | 48 205 |
| | | 65 231 | 59 980 |
| Rövid lejáratú pénzügyi eszközök | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 1 786 | 1 873 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | 2 | 6 |
| Hitelek | 2.4.3 | 2 380 | 6 776 |
| | | 4 168 | 8 655 |
| Összesen | | 69 398 | 68 635 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök

Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

13 657

13 657

11 758

11 758

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

14

14

16

16

Hitelek

Hitelek

2.4.3

2.4.3

51 560

51 560

48 205

48 205

65 231

65 231

59 980

59 980

Rövid lejáratú pénzügyi eszközök

Rövid lejáratú pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

1 786

1 786

1 873

1 873

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

2

2

6

6

Hitelek

Hitelek

2.4.3

2.4.3

2 380

2 380

6 776

6 776

4 168

4 168

8 655

8 655

Összesen

Összesen

69 398

69 398

68 635

68 635

2.4.1.   
  Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| BUFI-befektetések | 1 888 | 2 158 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1 506 | 1 658 |
| Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank | 188 | 188 |
| | 3 582 | 4 004 |
| Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapok: | | |
| ESBA-garanciaalap | 5 000 | 3 414 |
| A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 2 465 | 2 199 |
| EFFA-garanciaalap | 9 | — |
| | 7 474 | 5 613 |
| A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: | | |
| Horizont 2020 | 2 031 | 1 730 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 679 | 665 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 540 | 482 |
| Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök | 464 | 508 |
| Délkelet-Európáért Európai Alap | 113 | 119 |
| Kockázatitőke-műveletek | 115 | 113 |
| Egyéb | 444 | 397 |
| | 4 386 | 4 014 |
| Összesen | 15 443 | 13 632 |
| Hosszú lejáratú | 13 657 | 11 758 |
| Rövid lejáratú | 1 786 | 1 873 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

1 888

1 888

2 158

2 158

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

1 506

1 506

1 658

1 658

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

188

188

188

188

3 582

3 582

4 004

4 004

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapok:

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapok:

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

5 000

5 000

3 414

3 414

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

2 465

2 465

2 199

2 199

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

9

9

—

7 474

7 474

5 613

5 613

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök:

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök:

Horizont 2020

Horizont 2020

2 031

2 031

1 730

1 730

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

679

679

665

665

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

540

540

482

482

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

464

464

508

508

Délkelet-Európáért Európai Alap

Délkelet-Európáért Európai Alap

113

113

119

119

Kockázatitőke-műveletek

Kockázatitőke-műveletek

115

115

113

113

Egyéb

Egyéb

444

444

397

397

4 386

4 386

4 014

4 014

Összesen

Összesen

15 443

15 443

13 632

13 632

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

13 657

13 657

11 758

11 758

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

1 786

1 786

1 873

1 873

Az összesen 15 443 millió EUR-ból az EU 13 993 millió EUR (2017: 12 048 millió EUR) összegű értékesíthető pénzügyi eszközt tart hitelpapír (például kötvények) formájában, valamint 1 365 millió EUR (2017: 1 333 millió EUR) összegű tőkeinstrumentumot és 85 millió EUR-t (2017: 251 millió EUR)az EBB egységesített alapjában (pénzpiaci alapjában) eszközölt befektetésekben. A hitelpapírokat és az EBB egységesített alapjában lévő befektetési jegyeket elsősorban arra használják, hogy ideiglenesen befektessék az uniós garancia- és kockázatmegosztási eszközökhöz allokált összegeket, amíg azokat a garancia lehívásakor fel nem használják.

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

A versenyjogi ügyekhez kapcsolódó előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba („Budget Fines Fund” – BUFI, költségvetési pénzbírságok alapja) allokálják, és a Bizottság értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentumokba fekteti be.

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) összegei esetében minden értékesíthető pénzügyi eszköz euróban denominált és aktív piacokon jegyzett hitelpapírt.

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Az EU pénzügyi befektetést tart az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkéjében, amelyben 2018. december 31-én a tartott részvények száma 90 044 volt (2017: 90 044 részvény), vagyis a teljes jegyzett tőke 3 %-a. Az EU összesen 900 millió EUR összegű jegyzett tőkét jegyzett, amelyből 713 millió EUR jelenleg még le nem hívott. Az EBRD-t létrehozó megállapodás szerint a részvényesekre bizonyos szerződéses korlátozások vonatkoznak, mint például az, hogy a részvények nem átruházhatók, és azokat legfeljebb az eredeti bekerülési értéken lehet visszaváltani.

Az EU az EBRD-ben való befektetését valós értéken értékeli. Az eredeti bekerülési érték a valós érték legjobb becslésének tekinthető, különösen a fent említett szerződéses korlátozások miatt. Bár az EBRD részvényeit nem jegyzik tőzsdén, a saját tőkéjét érintő közelmúltbeli ügyletek (a tőke névértéken történő kibocsátása) jelzi, hogy ebben a helyzetben a valós érték legjobb becslése a bekerülési érték.

KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-rendelet ((EU) 2015/2017 rendelet) szerint az ESBA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási puffert biztosítson az EBB-nél az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciájára jogosult finanszírozási és beruházási műveletekkel kapcsolatban felmerülő potenciális veszteségekkel szemben – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az ESBA-garanciaalapot az uniós költségvetésből származó hozzájárulásokból finanszírozzák. A garanciaalap további forrásai a garanciaalap befektetett forrásainak hozama, az ESBA-megállapodás értelmében a garanciáért az EU által ellentételezésként kapott bevételek, valamint a nemteljesítő adósoktól a garancia korábbi lehívásai tekintetében az EBB által behajtott összegek. Az alapot a Bizottság kezeli, amely az ESBA-garanciaalap eszközeit befektetheti a pénzügyi piacokon a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a megfelelő prudenciális szabályokkal összhangban. Az ESBA-garanciaalap 2016 áprilisában kezdte meg működését. A 2017-ben (az (EU) 2017/2396 rendelettel) (17) módosított ESBA-rendeletnek megfelelően feltöltése fokozatosan történik, és végül 9,1 milliárd EUR-t ér majd el, vagyis az ESBA-val kapcsolatos teljes uniós garanciakötelezettség 35 %-át.

4.1.1.

17

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja az uniós költségvetés által garantált hiteleket, különösen az EBB saját forrásaiból finanszírozott, EU-n kívüli hitelezési műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások (MFA) keretében nyújtott hiteleket, valamint az EU-n kívüli Euratom-hiteleket – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az EBB által kezelt e hosszú lejáratú eszköz (befektetett rész: 2 275 millió EUR) finanszírozza az Unió által garantált nemteljesítő hiteleket. Az alapot az uniós költségvetéséből nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint azon nemteljesítő adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. Az alap összegét az év végén kinnlévő garantált hitelek 9 %-ának megfelelő célösszegen kell tartani. A célösszeg és az alap eszközeinek év végi értéke közötti negatív különbséget az N+2. évi uniós költségvetésből kell fedezni, míg a többletet vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

4.1.1.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-rendelet (az (EU) 2017/1601 rendelet) (18) szerint az EFFA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási tartalékot biztosítson, amelyet a vonatkozó EFFA-garanciamegállapodás értelmében adott uniós garancia lehívása esetén kell felhasználni. Az EFFA-garanciaalapot az uniós költségvetésből származó hozzájárulásokból, a 11. EFA uniós költségvetésbe befizetett hozzájárulásaiból, valamint a tagállamok és egyéb hozzájárulók önkéntes hozzájárulásaiból finanszírozzák. Az alap további forrásai a befektetett források megtérülése, a nemteljesítő adósoktól behajtott összegek, valamint az EU által az EFFA-garanciamegállapodásokkal összhangban kapott bevételek és egyéb kifizetések. Az alapot közvetlenül a Bizottság kezeli, amely az alap eszközeit befektetheti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a megfelelő prudenciális szabályokkal összhangban. Az EFFA-garanciaalap először 2018 augusztusában kapott hozzájárulást az uniós költségvetésből. 2018-ban összesen 275,1 millió EUR összegű befizetés érkezett be, ebből 2018. december 31-én 9 millió EUR értékesíthető pénzügyi eszközökben volt befektetve, további 325 millió EUR-t (2017: 275 millió EUR) pedig már lekötöttek, de még nem fizettek ki. Ezt az utóbbi összeget az 5.1. megjegyzésben fennálló kötelezettségként kimutatott összeg tartalmazza. Az EFFA-garanciaalap feltöltése fokozatosan történik, és végül 750 millió EUR-t ér majd el – vagyis az uniós költségvetés által fedezett, az EFFA-val kapcsolatos teljes uniós garanciakötelezettség 50 %-át –, ami egyéb hozzájárulásokkal tovább növelhető.

18

5.1

A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

Horizont 2020

Horizont 2020

A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló uniós rendelet értelmében új pénzügyi eszközöket hoztak létre, hogy javítsák a kutatással és innovációval foglalkozó jogalanyok finanszírozáshoz való hozzáférését. Ezek a következők: az InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia, amelynek keretében a Bizottság osztozik az EBB által indított új finanszírozási műveletek portfóliójához kapcsolódó pénzügyi kockázatban; a kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszközét (SIUGI) magában foglaló InnovFin kkv-garanciaeszköz, amelyet az EBA kezel, és amely garanciát és viszontgaranciát nyújt a pénzügyi közvetítőknek az új hitelportfóliókhoz (a SIUGI keretében a Bizottság osztozik a tagállamokkal, az EBA-val és az EBB-vel a nyújtott garanciához kapcsolódó pénzügyi kockázatban); valamint az InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz, amely beruházást nyújt kockázatitőke-alapokba, és amelyet az EBA kezel.

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

A kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmust az EBB irányítja, a Bizottság befektetési portfólióját az EBB által a támogatható kutatási projektekre nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatának fedezésére használják. A 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt összesen legfeljebb 1 milliárd EUR összegű uniós költségvetést allokáltak a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt nincs új költségvetési hozzájárulás előirányozva a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. Az EU átfogó kockázata a mechanizmushoz nyújtott hozzájárulásának összegére korlátozódik.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Az 1316/2013/EU rendelet (19) alapján az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközét azzal a céllal hozták létre, hogy megkönnyítse az infrastrukturális projektek finanszírozáshoz való hozzáférését a közlekedés, a távközlés és az energiaügy ágazatában. Az eszközt az EU-val kötött megállapodás értelmében az EBB kezeli. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközének és a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának folytatása. A TEN-T projektek hitelgarancia-eszközét és a projektkötvény-kezdeményezés portfólióját 2016. január 1-jei hatállyal egyesítették az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi eszközében. Az eszköz elsőhelyi és alárendelt kölcsönök vagy garanciák formájában kockázatmegosztással segíti a hitelfinanszírozást, valamint projektkötvényekhez nyújt támogatást.

19

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

Ezek olyan tőkeinstrumentumok, amelyeket a COSME-program, a MAP-program, a CIP-program, valamint a technológia-transzfer kísérleti projekt finanszírozott, az EBA vagyonkezelésében, és amelyek az uniós kkv-k létrehozásának és finanszírozásának korai (startup) és növekedési szakaszát támogatják, a megfelelő specializált kockázatitőke-alapokba való befektetés révén.

2.4.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| A származtatott pénzügyi eszköz típusa | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Névleges összeg | Valós érték | Névleges összeg | Valós érték |
| Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet | 476 | 2 | 634 | 6 |
| Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Összesen | 1 150 | 16 | 892 | 23 |
| Hosszú lejáratú | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Rövid lejáratú | 476 | 2 | 634 | 6 |

millió EUR

A származtatott pénzügyi eszköz típusa

2018.12.31.

2017.12.31.

Névleges összeg

Valós érték

Névleges összeg

Valós érték

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

476

476

2

2

634

634

6

6

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

674

674

14

14

258

258

16

16

Összesen

Összesen

1 150

1 150

16

16

892

892

23

23

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

674

674

14

14

258

258

16

16

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

476

476

2

2

634

634

6

6

Az EU tőzsdén kívüli határidős devizaügyleteket köt az ESBA-garanciaalapban tartott, USD-ban denominált hitelpapírokhoz kapcsolódó devizakockázat fedezése érdekében. A tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek értelmében az EU devizában teljesíti a szerződésben rögzített névleges összeget („fizetési oldal”) – amint azt a fenti táblázat is tartalmazza – és lejáratkor euróban kapja meg a névleges összeget („bevételi oldal”). E származtatott ügyleteket valós értéken értékelik a mérlegfordulónapon, és vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként, vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként sorolják be attól függően, hogy valós értékük pozitív vagy negatív.

Az EU által az EBB csoport részére a részesedésszerzési portfóliókkal kapcsolatban nyújtott ESBA-garancia származtatott pénzügyi eszközként került besorolásra, és az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként van elszámolva – lásd a 4.1.1. megjegyzést. 2018. december 31-én az EBB és az EBA által folyósított, mögöttes részesedésszerzés összege 674 millió EUR volt, és az ESBA sajáttőke-portfólióira vonatkozó uniós garancia valós értéke összesen 14 millió EUR-t tett ki.

4.1.1.

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| 1. szint: Jegyzett aktív piaci árak | 13 993 | 11 983 |
| 2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok | 275 | 510 |
| 3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal | 1 191 | 1 161 |
| Összesen | 15 459 | 13 654 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

13 993

13 993

11 983

11 983

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

275

275

510

510

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

1 191

1 191

1 161

1 161

Összesen

Összesen

15 459

15 459

13 654

13 654

Az időszak alatt nem voltak transzferek az 1. és a 2. szint között.

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

| millió EUR |
| --- |
| Nyitó egyenleg 2018.12.31-én | 1 161 |
| Vásárlások, értékesítések, kibocsátások és teljesítések | 104 |
| Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben | (36) |
| Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben | (37) |
| Transzfer a 3. szintre | — |
| Transzfer a 3. szintről | — |
| Egyéb | — |
| Záró egyenleg 2018.12.31-én | 1 191 |

millió EUR

Nyitó egyenleg 2018.12.31-én

Nyitó egyenleg 2018.12.31-én

1 161

1 161

Vásárlások, értékesítések, kibocsátások és teljesítések

Vásárlások, értékesítések, kibocsátások és teljesítések

104

104

Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben

Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben

(36)

(36)

Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben

Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben

(37)

(37)

Transzfer a 3. szintre

Transzfer a 3. szintre

—

Transzfer a 3. szintről

Transzfer a 3. szintről

—

Egyéb

Egyéb

—

Záró egyenleg 2018.12.31-én

Záró egyenleg 2018.12.31-én

1 191

1 191

2.4.3.   
  Hitelek

Hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek | 2.4.3.1 | 53 873 | 54 844 |
| Egyéb hitelek | 2.4.3.2 | 67 | 137 |
| Összesen | | 53 939 | 54 981 |
| Hosszú lejáratú | | 51 560 | 48 205 |
| Rövid lejáratú | | 2 380 | 6 776 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

2.4.3.1

2.4.3.1

53 873

53 873

54 844

54 844

Egyéb hitelek

Egyéb hitelek

2.4.3.2

2.4.3.2

67

67

137

137

Összesen

Összesen

53 939

53 939

54 981

54 981

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

51 560

51 560

48 205

48 205

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

2 380

2 380

6 776

6 776

2.4.3.1.   Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | Euratom | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2017.12.31-én | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 100 | 54 844 |
| Új hitelek | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Visszafizetések | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Könyv szerinti érték változásai | (56) | (30) | 5 | 0 | (2) | (84) |
| Értékvesztés | — | — | — | — | — | — |
| Összesen 2018.12.31-én | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Hosszú lejáratú | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Rövid lejáratú | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 98 | 2 351 |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Euratom

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

100

100

54 844

54 844

Új hitelek

Új hitelek

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Visszafizetések

Visszafizetések

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

(2)

(2)

(84)

(84)

Értékvesztés

Értékvesztés

—

—

—

—

—

—

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

98

98

2 351

2 351

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek – a felszámolás alatt álló ESZAK hiteleit is beleértve – névértéke 2018. december 31-én összesen 53 206 millió EUR volt (2017: 54 093 millió EUR). A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus lehetővé teszi, hogy egy tagállam számára pénzügyi támogatást nyújtsanak, ha általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn. A segítségnyújtás hitel vagy hitelkeret formáját öltheti. Az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i következtetéseiben a mechanizmus általános felső határát 60 milliárd EUR-ban rögzítették, de a jogszabályi korlát a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló mozgástérre korlátozza. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nem tervezik sem új finanszírozási programok elindítását, sem új hitelkeret-megállapodások megkötését. A 2018. december 31-én véget ért év folyamán mindkét kedvezményezett ország – Írország és Portugália – 3,9 milliárd EUR, illetve 0,6 milliárd EUR összegben kért futamidőhosszabbítást a 2018-ban esedékes hiteltörlesztésük tekintetében.

A fizetésimérleg-eszköz szakpolitikai alapú pénzügyi instrumentum, amely középtávú pénzügyi segítséget nyújt az Európai Unió azon tagállamainak, amelyeknek nem az euró a hivatalos pénzneme. A folyó fizetéseikkel vagy tőkemozgásaikkal kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére biztosít hitelfelvételi lehetőséget. Az eszköz keretében nyújtható hitelek maximális összege 50 milliárd EUR. E fizetésimérleg-hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja.

Az MFA az EU által a fizetésimérleg-válsággal küzdő partnerországok részére nyújtott pénzügyi támogatást jelent. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú hitelek vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészít ki. Ezeket a hiteleket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap garantálja. A 2018. december 31-én véget ért év folyamán a makroszintű pénzügyi támogatás keretében további 515 millió EUR összegű hitel folyósítására került sor, ebből 15 millió EUR Ukrajnának és 500 millió EUR-nak Grúziának – lásd még a 4.1.2. megjegyzést.

4.1.2.

A (Bizottság által képviselt) Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hitelt nyújt a tagállamoknak és nem tagállamoknak, valamint ezek jogalanyainak energetikai létesítményekkel kapcsolatos projektek finanszírozásához. Az Euratom-hitelek fedezésére harmadik felektől 254 millió EUR összegben érkeztek garanciák (2017: 250 millió EUR) – lásd a 4.1.2. megjegyzést.

4.1.2.

A felszámolás alatt álló ESZAK hitelei nem pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek, hanem saját váltók a cash flow-k és a hitelfelvételek párhuzamos ütemezése érdekében. Az ESZAK-Szerződés projektfinanszírozásra vonatkozó 54. és 56. cikkének megfelelően azonban ezeket – a pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelekhez hasonlóan – felvett hitelekből nyújtották.

Hitelek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Hitelek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0 % – 3,82 % | 0 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,08 %–5,76 % | 0,08 % – 5,76 % |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 2,88 %–3,38 % | 2,88 % – 3,38 % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 0,50 % – 3,75 % | 0,62 % – 3,75 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 5,23 %–5,81 % | 5,23 %–5,81 % |

2018.12.31.

2017.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0 % – 3,82 %

0 % – 3,82 %

0 % – 4,54 %

0 % – 4,54 %

Euratom

Euratom

0,08 %–5,76 %

0,08 %–5,76 %

0,08 % – 5,76 %

0,08 % – 5,76 %

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

2,88 %–3,38 %

2,88 %–3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

0,50 % – 3,75 %

0,50 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

5,23 %–5,81 %

5,23 %–5,81 %

5,23 %–5,81 %

5,23 %–5,81 %

2.4.3.2.   Egyéb hitelek

Egyéb hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek | 64 | 78 |
| A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú hitelei | 2 | 4 |
| Lekötött betétek | 0 | 55 |
| Összesen | 67 | 137 |
| Hosszú lejáratú | 38 | 61 |
| Rövid lejáratú | 28 | 76 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

64

64

78

78

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú hitelei

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú hitelei

2

2

4

4

Lekötött betétek

Lekötött betétek

0

0

55

55

Összesen

Összesen

67

67

137

137

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

38

38

61

61

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

28

28

76

76

Az egyéb hitelek névértéke 2018. december 31-én 617 millió EUR-t tett ki (2017: 561 millió EUR).

A különleges feltételekkel nyújtott hiteleket a nem tagállamokkal való együttműködés részeként nyújtják kedvezményes kamatozással.

A lekötött betétek elsősorban olyan, 3 és 12 hónap közötti futamidejű összegeket foglalnak magukban, amelyek nem felelnek meg a pénzeszköz-egyenértékesek fogalommeghatározásának.

Egyéb hitelekre vonatkozó értékvesztés

Egyéb hitelekre vonatkozó értékvesztés

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | Növekedés | Visszaírás | Leírás | Egyéb | 2018.12.31. |
| Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek | 8 | 1 | — | (0) | — | 8 |
| Engedményezett hitelek | 432 | 147 | — | — | — | 579 |
| Összesen | 440 | 148 | — | (0) | — | 587 |

millió EUR

2017.12.31.

Növekedés

Visszaírás

Leírás

Egyéb

2018.12.31.

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

8

8

1

1

—

(0)

(0)

—

8

8

Engedményezett hitelek

Engedményezett hitelek

432

432

147

147

—

—

—

579

579

Összesen

Összesen

440

440

148

148

—

(0)

(0)

—

587

587

Az engedményezett hitelek olyan nemteljesítő hitelek, amelyeket az EBB nyújtott és az uniós költségvetés garantált, és amelyekre vonatkozóan a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból vagy az ESBA-garanciaalapból teljesített kifizetést követően minden jogot az EU-ra engedményeztek. Ezek a hitelek 579 millió EUR (2017: 432 millió EUR) összegben teljes mértékben értékvesztettek. A 2018-ban történt garancialehívásokat részben a korábbi években létrehozott pénzügyi céltartalékok fedezték. Az EU és az EBB közötti vonatkozó megállapodások alapján az EBB az EU nevében beszedési eljárást hajt végre, amelynek célja az esedékes összegek behajtása.

2.5.   ELŐFINANSZÍROZÁS

ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozás | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 21 814 | 21 939 |
| A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek | 2.5.2 | 4 122 | 3 018 |
| Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások | | 71 | 64 |
| | | 26 006 | 25 022 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozás | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 21 572 | 22 361 |
| A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek | 2.5.2 | 2 396 | 1 645 |
| | | 23 968 | 24 005 |
| Összesen | | 49 974 | 49 027 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

21 814

21 814

21 939

21 939

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

2.5.2

2.5.2

4 122

4 122

3 018

3 018

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

71

71

64

64

26 006

26 006

25 022

25 022

Rövid lejáratú előfinanszírozás

Rövid lejáratú előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

21 572

21 572

22 361

22 361

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

2.5.2

2.5.2

2 396

2 396

1 645

1 645

23 968

23 968

24 005

24 005

Összesen

Összesen

49 974

49 974

49 027

49 027

A különböző programokban elegendő előfinanszírozást kell biztosítani ahhoz, hogy a kedvezményezettnek rendelkezésére álljon a projekt elindításához szükséges forrás, ugyanakkor meg kell védeni az EU pénzügyi érdekeit és figyelembe kell venni a jogi, működési és költséghatékonysági korlátokat. Az előfinanszírozás teljes összegének növekedése elsősorban a tagállamok részére fizetett egyéb előlegek emelkedésével függ össze (lásd a 2.5.2. megjegyzést).

2.5.2.

2.5.1.   
  Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | Elhatárolásokon keresztül elszámolt | Nettó összeg 2018.12.31-én | Bruttó összeg | Elhatárolásokon keresztül elszámolt | Nettó összeg 2017.12.31-én |
| Megosztott irányítás | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 3 743 | | 3 743 | 3 735 | — | 3 735 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 | 20 561 | (5 678 ) | 14 883 |
| ESZA | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 | 6 792 | (1 182 ) | 5 610 |
| Egyéb | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 | 5 037 | (2 267 ) | 2 770 |
| | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 | 36 125 | (9 127 ) | 26 998 |
| Közvetlen irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Bizottság | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 | 12 165 | (8 331 ) | 3 834 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 | 13 843 | (8 749 ) | 5 094 |
| Vagyonkezelői alapok | 585 | (433) | 152 | 440 | (212) | 228 |
| | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 | 26 447 | (17 292 ) | 9 155 |
| Közvetett irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek | 762 | (207) | 555 | 723 | (148) | 575 |
| Harmadik országok | 1 546 | (879) | 667 | 1 586 | (956) | 630 |
| Nemzetközi szervezetek | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 | 9 000 | (5 879 ) | 3 121 |
| Egyéb jogalanyok | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 | 7 753 | (3 933 ) | 3 820 |
| | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 | 19 062 | (10 916 ) | 8 146 |
| Összesen | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 | 81 635 | (37 335 ) | 44 300 |
| Hosszú lejáratú | 21 814 | — | 21 814 | 21 939 | — | 21 939 |
| Rövid lejáratú | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 | 59 696 | (37 335 ) | 22 361 |

millió EUR

Bruttó összeg

Elhatárolásokon keresztül elszámolt

Nettó összeg 2018.12.31-én

Bruttó összeg

Elhatárolásokon keresztül elszámolt

Nettó összeg 2017.12.31-én

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

3 743

3 743

3 743

3 743

3 735

3 735

—

3 735

3 735

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

20 561

20 561

(5 678 )

(5 678 )

14 883

14 883

ESZA

ESZA

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

6 792

6 792

(1 182 )

(1 182 )

5 610

5 610

Egyéb

Egyéb

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

5 037

5 037

(2 267 )

(2 267 )

2 770

2 770

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

36 125

36 125

(9 127 )

(9 127 )

26 998

26 998

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Bizottság

Bizottság

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

12 165

12 165

(8 331 )

(8 331 )

3 834

3 834

Uniós végrehajtó ügynökségek

Uniós végrehajtó ügynökségek

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

13 843

13 843

(8 749 )

(8 749 )

5 094

5 094

Vagyonkezelői alapok

Vagyonkezelői alapok

585

585

(433)

(433)

152

152

440

440

(212)

(212)

228

228

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

26 447

26 447

(17 292 )

(17 292 )

9 155

9 155

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

762

762

(207)

(207)

555

555

723

723

(148)

(148)

575

575

Harmadik országok

Harmadik országok

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

1 586

1 586

(956)

(956)

630

630

Nemzetközi szervezetek

Nemzetközi szervezetek

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

9 000

9 000

(5 879 )

(5 879 )

3 121

3 121

Egyéb jogalanyok

Egyéb jogalanyok

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

7 753

7 753

(3 933 )

(3 933 )

3 820

3 820

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

19 062

19 062

(10 916 )

(10 916 )

8 146

8 146

Összesen

Összesen

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

81 635

81 635

(37 335 )

(37 335 )

44 300

44 300

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

21 814

21 814

—

21 814

21 814

21 939

21 939

—

21 939

21 939

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

59 696

59 696

(37 335 )

(37 335 )

22 361

22 361

Az előfinanszírozás pénz kifizetését és így kifizetési előirányzatok végrehajtását jelenti. Az 1.5.7. megjegyzésben kifejtettek szerint ezek előlegek, vagyis még nem kerültek elszámolásra. Így míg az előfinanszírozás csökkenti a fennálló kötelezettségvállalásokat (lásd az 5.1. megjegyzést), olyan kiadásokat jelent, amelyeket még jelenítettek meg az eredménykimutatásban.

1.5.7.

5.1.

A megosztott irányítás vonatkozásában majdnem minden előfinanszírozási összeg a jelenlegi programozási időszakhoz kapcsolódik. Egy olyan kezdeti előfinanszírozás van, amelyet az időszak vége előtt nem számolnak el és hosszú lejáratúként tüntetnek fel. Egy másik éves előfinanszírozást éves alapon, rövid lejáratúként számolnak el. 2018-ban 10 milliárd EUR összegű új előfinanszírozást fizettek ki. A megosztott irányításhoz kapcsolódó előfinanszírozási összegek 2017-hez képest stabilak, kivéve az „egyéb” megosztott irányítás alá tartozó összegek csökkenését. Ez az Európai Unió Szolidaritási Alapjára vonatkozik (a 2016/2017-es földrengéseket követően az olaszországi újjáépítéshez nyújtott támogatás összege). Ezeket az összegeket előfinanszírozásként folyósították 2017-ben, és 2018-ban érvényesítették.

A közvetlen irányítás vonatkozásában az előfinanszírozási összegek főként a Horizont 2020-hoz és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz kapcsolódnak.

A közvetett irányítás vonatkozásában az előfinanszírozás elsősorban olyan belső szakpolitikai programokra terjed ki, mint az Erasmus, a Galileo és az EGNOS, de a külkapcsolatokra vonatkozó eszközöket is magában foglalja, például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt (ENI), a fejlesztési együttműködési eszközt és a humanitárius segítségnyújtást.

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Bizottság által bizonyos esetben az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozáskor) elvárt garanciák olyan kedvezményezettektől, amelyek nem tagállamok. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: névérték és tényleges érték. A névérték a garancia nyújtásakor meghatározott névleges érték. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés és/vagy az azt követő elszámolások. 2018. december 31-én az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák névértéke 516 millió EUR volt, szemben a 420 millió EUR tényleges értékkel (2017: 620 millió EUR és 462 millió EUR).

A 7. kutatási keretprogram (FP7) és a Horizont 2020 keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan fedezi a résztvevői garanciaalap. E kölcsönös előnyökkel járó eszköz célja, hogy fedezze a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram és a Horizont 2020 közvetett tevékenységeinek végrehajtása során a kedvezményezettek által ki nem fizetett összegek kapcsán felmerült kockázatokat. A közvetett tevékenységek azon résztvevői, akik uniós vissza nem térítendő támogatásban részesülnek, a teljes kapott összeg 5 %-ának megfelelő hozzájárulást nyújtanak a résztvevői garanciaalap tőkéjéhez.

2018. december 31-én a résztvevői garanciaalap által fedezett előfinanszírozási összegek összesen 2 milliárd EUR-t tettek ki (2017: 1,9 milliárd EUR). A résztvevői garanciaalap tulajdonosai a résztvevők, a (Bizottság által képviselt) Unió pedig azok végrehajtó ügynöke.

Év végén a résztvevői garanciaalap eszközei összesen 2,1 milliárd EUR-t tettek ki (2017: 2,0 milliárd EUR). A résztvevői garanciaalap eszközei a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága által kezelt pénzügyi eszközöket is magukban foglalnak. Mivel a résztvevő garancialap különálló jogalany, az alap eszközeit nem konszolidálják az uniós éves beszámolóban.

2.5.2.   
  A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan | 3 675 | 2 768 |
| Támogatási programok | 2 843 | 1 895 |
| Összesen | 6 518 | 4 663 |
| Hosszú lejáratú | 4 122 | 3 018 |
| Rövid lejáratú | 2 396 | 1 645 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

3 675

3 675

2 768

2 768

Támogatási programok

Támogatási programok

2 843

2 843

1 895

1 895

Összesen

Összesen

6 518

6 518

4 663

4 663

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

4 122

4 122

3 018

3 018

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

2 396

2 396

1 645

1 645

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) programjai keretében is lehetőség van arra, hogy az uniós költségvetésből előlegfizetést teljesítenek a tagállamok számára, hogy azok hozzá tudjanak járulni a pénzügyi eszközökhöz (amelyek ölthetik hitel, részesedésszerzés vagy garancia formáját). E pénzügyi eszközöket nem a Bizottság, hanem a tagállamok felelősségére hozták létre és kezelik. Mindenesetre az ezen eszközök keretében az év végéig fel nem használt összegek az EU tulajdonát képezik (mint ahogyan valamennyi előfinanszírozás esetében is), következésképpen eszközként szerepelnek az uniós mérlegben.

2014–2020 közötti időszak:

2014–2020 közötti időszak:

A kohéziós politika keretében kifizetett 5 790 millió EUR-ból a becslések szerint 2018. december 31-én3 590 millió EUR nem került felhasználásra. Ez magában foglalja a tagállamok által a kkv-kezdeményezéshez nyújtott hozzájárulást. A kkv-kezdeményezés célja, hogy a banki szektort további hitelek nyújtására ösztönözze a kkv-k részére (1 213 millió EUR-t fizettek ki, ebből a becslések szerint még 391 millió EUR-t nem használtak fel).

A vidékfejlesztés vonatkozásában év végéig 83 millió EUR nem került még felhasználásra.

2007–2013 közötti időszak:

2007–2013 közötti időszak:

A kohéziós politikához kapcsolódó valamennyi összeget vagy végrehajtottnak tekintik, vagy más intézkedésekhez csoportosították át, ezért a 2018. december 31-i mérlegben semmilyen eszköz nem marad. Megjegyzendő, hogy a különböző eszközök tényleges végrehajtását a programok lezárási folyamatának részeként felül fogják vizsgálni.

Támogatási programok

Támogatási programok

A fentiekhez hasonlóan a tagállamok által a különböző támogatási programokra (állami támogatásra, az EMGA piaci intézkedéseire vagy az EMVA beruházási intézkedéseire) vonatkozóan kifizetett és év végéig fel nem használt előlegeket eszközként jelenítik meg az EU mérlegében. A Bizottság a tagállamoktól kapott információk alapján becsléssel állapította meg ezen előlegek értékét; az eredményül kapott összegeket a fenti Támogatási programok almegnevezés alatt tüntette fel.

2014–2020 közötti időszak:

2014–2020 közötti időszak:

Az év végéig fel nem használt összegeket a kohéziós politika esetében 1 477 millió EUR-ra, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés esetében pedig 1 171 millió EUR-ra becsülték.

2007–2013 közötti időszak:

2007–2013 közötti időszak:

A becslések szerint 2018 végén 195 millió EUR maradt felhasználatlanul a vidékfejlesztéssel összefüggésben kifizetett előlegekből.

2.6.   VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 397 | 594 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 19 | 17 |
| | | 416 | 611 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 22 212 | 11 065 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 2 036 | 689 |
| | | 24 248 | 11 755 |
| Összesen | | 24 664 | 12 366 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

397

397

594

594

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

19

19

17

17

416

416

611

611

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

22 212

22 212

11 065

11 065

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

2 036

2 036

689

689

24 248

24 248

11 755

11 755

Összesen

Összesen

24 664

24 664

12 366

12 366

2.6.1.   
  Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 397 | 594 |
| | | 397 | 594 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 10 900 | 6 190 |
| Versenyügyi pénzbírságok | 2.6.1.2 | 9 727 | 4 225 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 2.6.1.3 | 1 511 | 570 |
| Egyéb behajtható követelések | | 74 | 81 |
| | | 22 212 | 11 065 |
| Összesen | | 22 609 | 11 659 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

397

397

594

594

397

397

594

594

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

10 900

10 900

6 190

6 190

Versenyügyi pénzbírságok

Versenyügyi pénzbírságok

2.6.1.2

2.6.1.2

9 727

9 727

4 225

4 225

Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

2.6.1.3

2.6.1.3

1 511

1 511

570

570

Egyéb behajtható követelések

Egyéb behajtható követelések

74

74

81

81

22 212

22 212

11 065

11 065

Összesen

Összesen

22 609

22 609

11 659

11 659

2.6.1.1.   Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| TOR A-számlák | 5 609 | 3 113 |
| TOR külön számlák | 1 612 | 1 617 |
| Befizetendő saját források | 2 758 | 46 |
| Értékvesztés | (991) | (997) |
| Egyéb | 86 | 56 |
| Behajtható követelések saját forrásokból | 9 075 | 3 836 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 1 708 | 2 280 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 859 | 955 |
| Átmeneti Vidékfejlesztési Eszköz (TRDI) | 13 | 16 |
| Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD) | 82 | 136 |
| Értékvesztés | (788) | (804) |
| EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések | 1 875 | 2 583 |
| Várt előfinanszírozási visszafizettetés | 145 | 182 |
| Befizetett és beszedhető héa | 45 | 64 |
| Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben | 158 | 120 |
| Összesen | 11 297 | 6 784 |
| Hosszú lejáratú | 397 | 594 |
| Rövid lejáratú | 10 900 | 6 190 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

TOR A-számlák

TOR A-számlák

5 609

5 609

3 113

3 113

TOR külön számlák

TOR külön számlák

1 612

1 612

1 617

1 617

Befizetendő saját források

Befizetendő saját források

2 758

2 758

46

46

Értékvesztés

Értékvesztés

(991)

(991)

(997)

(997)

Egyéb

Egyéb

86

86

56

56

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

9 075

9 075

3 836

3 836

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

1 708

1 708

2 280

2 280

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

859

859

955

955

Átmeneti Vidékfejlesztési Eszköz (TRDI)

Átmeneti Vidékfejlesztési Eszköz (TRDI)

13

13

16

16

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD)

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD)

82

82

136

136

Értékvesztés

Értékvesztés

(788)

(788)

(804)

(804)

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

1 875

1 875

2 583

2 583

Várt előfinanszírozási visszafizettetés

Várt előfinanszírozási visszafizettetés

145

145

182

182

Befizetett és beszedhető héa

Befizetett és beszedhető héa

45

45

64

64

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

158

158

120

120

Összesen

Összesen

11 297

11 297

6 784

6 784

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

397

397

594

594

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

10 900

10 900

6 190

6 190

A tagállamoktól esedékes hosszú lejáratú összegek elsősorban az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra (EMVA) vonatkozó végre nem hajtott szabályszerűségi záróelszámolási határozatokhoz kapcsolódnak. Ezeket az összegeket éves részletekben fizettetik vissza.

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

Az A-számlák azok a havi kimutatások, amelyekben a tagállamok közlik a Bizottsággal a tradicionális saját forrásokkal (TOR) kapcsolatban megállapított, de még be nem szedett jogosultságokat. A vámokból és cukorilletékekből álló TOR-t a Bizottság nevében a tagállamok szedik be.

2018-ra vonatkozóan az A-számlák adatai az alábbiakban ismertetett jogsértési ügyből, valamint az ellenőrzési jelentésekből származó TOR-t tartalmazzák. Az A-számlákkal kapcsolatos összeg emelkedését ezek az ügyek határozzák meg. Mivel 1,3 milliárd EUR összegű késedelmi kamat alkalmazandó, az említett összegeket ebben az éves beszámolóban is feltüntetik (lásd a 2.6.2. és a 3.7. megjegyzést).

2.6.2.

3.7.

A jogsértési ügyet illetően 2018. március 8-án az Európai Bizottság felszólító levelet (2018/2008. sz. jogsértési ügy) küldött az Egyesült Királyságnak, mivel az nem volt hajlandó az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátani a vámbevételeket az uniós jogszabályokban előírtak szerint. Mivel az Egyesült Királyság nem adott kielégítő választ, a Bizottság 2018. szeptember 24-én indokolással ellátott véleményt küldött, és 2018. december 19-én úgy határozott, hogy az ügyet az Európai Unió Bírósága elé terjeszti. Az Egyesült Királyság 2019. február 11-én válaszolt az indokolással ellátott véleményre. Ezt a Bizottság továbbra sem nem találta kielégítőnek, ezért 2019. március 6-án megerősítette azon döntését, hogy a jogsértést az Európai Unió Bírósága elé terjeszti. A keresetet 2019. március 7-én nyújtotta be. Az OLAF egy 2017. évi jelentése megállapította, hogy számos egyesült királyságbeli importőr úgy kerülte meg jelentős vámösszegek megfizetését, hogy a behozatalkor fiktív és hamis számlákat, illetve valótlan vámérték-nyilatkozatokat nyújtott be. Az OLAF és a JRC által kidolgozott módszertan és a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy becsüli, hogy az uniós jogszabályok Egyesült Királyság általi megsértése a 2011. november és 2017. október közötti időszakban 2,1 milliárd EUR összegű veszteséget okozott az uniós költségvetésnek (nettó, vagyis az Egyesült Királyság által a 2,7 milliárd EUR bruttó összegből visszatartott beszedési költségek levonása után). Az Egyesült Királyság nem ért egyet a Bizottság által a fenti veszteségek becslésére alkalmazott módszertannal.

A Bizottság ezenfelül igazgatási becsléssel a megállapított vámok tekintetében is növelte a számlákon szereplő összeget (a 0,7 milliárd-EUR-s növelés főként az alkalmazandó kamatot tartalmazta). Az Egyesült Királyság nem ért egyet ezzel az összeggel.

A „külön számlák” azokat a megállapított jogosultságokat jelentik, amelyeket azért nem tüntettek fel az A-számlákon, mert a tagállamok még nem szedték be és nem nyújtottak biztosítékot (vagy nyújtottak biztosítékot, de az összeget vitatták). Ezekre a jogosultságokra a tagállamok által évente szolgáltatott információk alapján értékvesztés vonatkozik.

A „Befizetendő saját források” a 2018. december 12-én elfogadott 6/2018. számú költségvetés-módosítás eredményeképpen keletkezett behajtható követeléseket jelentik. Az összegeket a tagállamoknak 2019. január első munkanapján kellett befizetniük.

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

Ide főként a tagállamokkal szembeni, a tagállamok által 2018. október 15-ig bejelentett és igazolt, 2018. december 31-én fennálló követelések tartoznak. Az említett bejelentés időpontját követően 2018. december 31-ig még felmerült behajtható követelésekről becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószínű. E kiigazítások nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeli behajtásáról. E kiigazítás továbbá 20 %-os levonást is tartalmaz, amely a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható összegnek felel meg.

2.6.1.2.   Versenyügyi pénzbírságokból származó behajtható követelések

Versenyügyi pénzbírságokból származó behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések | 13 022 | 7 679 |
| Előzetesen befizetett pénzbírságok | (3 131 ) | (3 282 ) |
| Értékvesztés | (164) | (172) |
| Összesen | 9 727 | 4 225 |
| Hosszú lejáratú | — | — |
| Rövid lejáratú | 9 727 | 4 225 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések

A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések

13 022

13 022

7 679

7 679

Előzetesen befizetett pénzbírságok

Előzetesen befizetett pénzbírságok

(3 131 )

(3 131 )

(3 282 )

(3 282 )

Értékvesztés

Értékvesztés

(164)

(164)

(172)

(172)

Összesen

Összesen

9 727

9 727

4 225

4 225

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

9 727

9 727

4 225

4 225

Az előzetesen befizetett pénzbírságok főként olyan vállalkozásoktól származnak, amelyek a pénzbírságokra vonatkozó határozatokkal szemben fellebbezést nyújtottak be az uniós bíróságokon, vagy erre még lehetőségük van. Az érintett összegek esetleges visszafizetése miatt függő kötelezettséget kell megjeleníteni (lásd a 4.1.4. megjegyzést).

4.1.4.

Azok a pénzbírsággal sújtott vállalkozások, amelyek fellebbezést nyújtottak be vagy fellebbezést terveznek benyújtani, eldönthetik, hogy előzetesen megfizetik-e a pénzbírságot, vagy ehelyett bankgaranciát nyújtanak a Bizottságnak. A Bizottság 9 354 millió EUR (2017: 4 004 millió EUR) összegű, év végén még nem befizetett pénzbírságra vonatkozóan fogadott el garanciát.

Az értékvesztés miatt leírt összegeket a Bizottság a be nem szedett és garanciával sem fedezett, valószínűleg behajthatatlan pénzbírságok eseti értékelésével határozta meg.

A pénzbírságokból származó behajtható követelések növekedése elsősorban két olyan jelentős (összesen 5 339 millió EUR összegű) pénzbírságnak köszönhető, amelyeket az érintett vállalkozások a Bizottság által elfogadott bankgaranciákkal fedeztek.

2.6.1.3.   Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Egyéb elhatárolt bevételek | 1 240 | 328 |
| Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 272 | 241 |
| Összesen | 1 511 | 570 |
| Hosszú lejáratú | — | — |
| Rövid lejáratú | 1 511 | 570 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Egyéb elhatárolt bevételek

Egyéb elhatárolt bevételek

1 240

1 240

328

328

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

272

272

241

241

Összesen

Összesen

1 511

1 511

570

570

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

1 511

1 511

570

570

Az egyéb elhatárolt bevételek közé tartozik egy 1 146 millió EUR-s összeg, amelyet a Bizottság a kohézió területén várhatóan vissza fog fizettetni a tagállamokkal. A visszafizettetésre a tagállamok által 2019. február 15-én benyújtott éves elszámolások vizsgálatának és elfogadásának eredményeként kerül majd sor. A tagállamok éves beszámolóinak elfogadására vonatkozó eljárást először a kohézió területén a 2014–2020 közötti programozási időszak tekintetében vezették be.

2.6.2.   
  Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Egyéb követelések | 19 | 17 |
| | 19 | 17 |
| Rövid lejáratú | | |
| Ügyfelek | 232 | 241 |
| Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása | (143) | (141) |
| Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 243 | 259 |
| Egyéb | 1 704 | 331 |
| | 2 036 | 689 |
| Összesen | 2 055 | 707 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Egyéb követelések

Egyéb követelések

19

19

17

17

19

19

17

17

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Ügyfelek

Ügyfelek

232

232

241

241

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

(143)

(143)

(141)

(141)

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

243

243

259

259

Egyéb

Egyéb

1 704

1 704

331

331

2 036

2 036

689

689

Összesen

Összesen

2 055

2 055

707

707

Az „Egyéb” megnevezés alatt szereplő követelések 1,4 milliárd EUR összegű, saját forrásokra vonatkozó felhalmozott késedelmi kamatot tartalmaznak, ebből 1,3 milliárd EUR a 2.6.1.1. megjegyzésben már említett ügyekre vonatkozik.

2.6.1.1.

2.7.   KÉSZLETEK

KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Tudományos anyagok | 52 | 45 |
| Egyéb | 21 | 250 |
| Összesen | 73 | 295 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Tudományos anyagok

Tudományos anyagok

52

52

45

45

Egyéb

Egyéb

21

21

250

250

Összesen

Összesen

73

73

295

295

2.8.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák | | 12 932 | 20 078 |
| Folyószámlák | | 79 | 152 |
| Előlegszámlák | | 5 | 5 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | | 0 | 0 |
| A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák | 2.8.1 | 13 017 | 20 236 |
| Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök | 2.8.2 | 2 377 | 1 608 |
| Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök | 2.8.3 | 1 438 | 1 234 |
| Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök | | 1 167 | 999 |
| Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök | | 114 | 34 |
| Összesen | | 18 113 | 24 111 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

12 932

12 932

20 078

20 078

Folyószámlák

Folyószámlák

79

79

152

152

Előlegszámlák

Előlegszámlák

5

5

5

5

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

0

0

0

0

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

2.8.1

13 017

13 017

20 236

20 236

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

2.8.2

2 377

2 377

1 608

1 608

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

2.8.3

1 438

1 438

1 234

1 234

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

1 167

1 167

999

999

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

114

114

34

34

Összesen

Összesen

18 113

18 113

24 111

24 111

2.8.1.   
  A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

Ez a megnevezés magában foglalja a Bizottság tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett bankszámláin, valamint a kereskedelmi bankoknál vezetett folyószámlákon, előlegszámlákon és készpénz formájában meglévő pénzeszközeit. A 2018. év végi kincstári egyenleg okai a következők:

| — | A saját forrásokra vonatkozóan a kincstári egyenleg év végén tartalmazott egy 0,75 milliárd EUR-s összeget, amelyet néhány tagállam a 2018-ban elfogadott 6. számú költségvetés-módosítással kapcsolatban előre befizetett. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokra vonatkozóan a kincstári egyenleg év végén tartalmazott egy 0,75 milliárd EUR-s összeget, amelyet néhány tagállam a 2018-ban elfogadott 6. számú költségvetés-módosítással kapcsolatban előre befizetett.

| — | 2018 végén véglegesen beszedtek, de a költségvetés-módosításokban még nem tüntettek fel 1,4 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén ugyancsak a kincstári egyenleg részét képezte. |
| --- | --- |

—

2018 végén véglegesen beszedtek, de a költségvetés-módosításokban még nem tüntettek fel 1,4 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén ugyancsak a kincstári egyenleg részét képezte.

| — | A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá 7,4 milliárd EUR összegű címzett bevételt és egyéb kifizetési előirányzatot. |
| --- | --- |

—

A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá 7,4 milliárd EUR összegű címzett bevételt és egyéb kifizetési előirányzatot.

2.8.2.   
  Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Az e megnevezés alatt feltüntetett összegek közé elsősorban olyan pénzeszköz-egyenértékesek tartoznak, amelyeket a Bizottság nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből finanszírozott egyes pénzügyieszköz-programok végrehajtása céljából, valamint a költségvetési biztosítékokhoz kapcsolódó garanciaalapokban tartott pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek (lásd a 2.4.1. megjegyzést). A pénzügyi eszközökhöz és garanciaalapokhoz tartozó pénzeszközök csak az érintett programok keretében használhatóak fel.

2.4.1.

2.8.3.   
  Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

E pénzeszközök a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezeket az összegeket más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják. Amennyiben a másik fél fellebbezést nyújtott be, vagy nem ismert, hogy nyújt-e be fellebbezést, a mögöttes összeget függő kötelezettségként tüntettük fel a 4.1.4. megjegyzésben.

4.1.4.

A Bizottság 2010 óta valamennyi új előzetesen beszedett pénzbírságot a BUFI-alapban kezeli és értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszközökbe fekteti be (lásd a 2.4.1. megjegyzést).

2.4.1.

KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

2.9.   NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen 2018.12.31-én | Összesen 2017.12.31-én |
| Meghatározott juttatási kötelmek | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 | 73 560 |
| Programeszközök | n.a. | (119) | (296) | (415) | (438) |
| Nettó kötelezettség | 70 017 | 1 746 | 8 694 | 80 456 | 73 122 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

Meghatározott juttatási kötelmek

Meghatározott juttatási kötelmek

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

73 560

73 560

Programeszközök

Programeszközök

n.a.

n.a.

(119)

(119)

(296)

(296)

(415)

(415)

(438)

(438)

Nettó kötelezettség

Nettó kötelezettség

70 017

70 017

1 746

1 746

8 694

8 694

80 456

80 456

73 122

73 122

A munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos összes kötelezettség emelkedése elsősorban az európai tisztviselők nyugdíjrendszere nettó kötelezettségei emelkedésének köszönhető. Az év folyamán felhalmozódott szolgálati jogosultságok magasabbak, mint az év folyamán kifizetett juttatások. További tényezőt jelentenek a kötelezettségdiszkontálás befejezése miatti éves kamatköltségek, valamint a tényalapú aktuáriusi veszteségek, amelyekből egy jelentős összeg a 2.9.1. megjegyzésben említett módszertani javításhoz kapcsolódik.

2.9.1.

2.9.1.   
  Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Ez a meghatározott juttatási kötelem a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó nyugdíjkötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli uniós kifizetéseknek a jelenértéke. A rendszer folyamatos, és így a rendszerből éves alapon teljesítendő kifizetéseket minden évben tartalmazza az uniós költségvetés.

A nyugdíjrendszer keretében fizetendő ellátások – a személyzeti szabályzat 83. cikkével összhangban – kiadásnak minősülnek az uniós költségvetésben. A rendszer fiktív finanszírozású, és a tagállamok együttesen garantálják e juttatások kifizetését. Az aktív tagok alapilletményéből kötelező nyugdíjjárulékot vonnak le, amely jelenleg 10,0 %. E hozzájárulások, amelyeket a tárgyév költségvetési bevételeként kezelnek, általánosságban hozzájárulnak az uniós kiadások finanszírozásához – lásd a 3.6. megjegyzést.

3.6.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit a 2018. december 31-i aktív állományi létszám és nyugdíjaslétszám, valamint a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Az értékelés az IPSAS 39 standardban meghatározott módszertannak (és ezért az EAR 12 uniós számviteli szabálynak) megfelelően került végrehajtásra. Amint az már a 2017-es éves beszámolóban is szerepelt, az érintett bizottsági szolgálatok tovább folytatták az adatgyűjtési módszerek, valamint a feltételezések és a számítási módszerek színvonalának javítását. E munka egyik eredménye az özvegyi nyugdíjakkal (az elhunyt tagokkal) kapcsolatos kötelezettség pontosabb értékelése a legnaprakészebb biztosításmatematikai gyakorlat alkalmazásával. E javított módszer hatása a 2018. évi kötelezettségre vonatkozóan 2,1 milliárd EUR összegű emelkedést jelent. Ha ezt a módszert alkalmazták volna 2017-ben, az említett kötelezettség 2,3 milliárd EUR-val magasabb lett volna a korábban alkalmazott módszerhez képest.

2.9.2.   
  Egyéb nyugdíjrendszerek

Egyéb nyugdíjrendszerek

Ez a megnevezés a Bizottság, valamint a Bíróság (és a Törvényszék), a Számvevőszék, a Tanács tagjaival és korábbi tagjaival, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket foglalja magában. E megnevezés az Európai Parlament tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

2.9.3.   
  Közös betegségbiztosítási rendszer

Közös betegségbiztosítási rendszer

A fenti nyugdíjrendszerek mellett értékelés készült az Unió azon egészségügyi ellátási költségekkel kapcsolatos becsült kötelezettségeire vonatkozóan is, amelyeket a közös egészségbiztosítási rendszernek (JSIS) a foglalkoztatást követő időszak alatt kell kifizetnie (a hozzájárulások levonását követően). Az 1.5.10. megjegyzésben foglaltaknak megfelelően e kötelezettség kiszámítása során a teljes aktív szolgálati időt figyelembe veszik, biztosítva, hogy az alkalmazottak munkaviszony megszűnése utáni programjának nyugdíj- és betegségbiztosítási rendszerét is következetesen elszámolják. Tekintettel arra, hogy az EAR és az IPSAS által előírtak szerint is valósághűen kell bemutatni a mögöttes ügylet gazdasági tartalmát, a juttatások szolgálati időszakokhoz való rendelésekor nem értelmeztük szigorúbban az IPSAS 39 standardot. Ha a közös betegségbiztosítási rendszerre vonatkozó szolgálati költséget az aktív szolgálati idő helyett valamennyi tisztviselő tekintetében 10 év figyelembevételével határoznánk meg, az az év végén 3 milliárd EUR-val növelné a meghatározott juttatási kötelem összegét. Ugyanakkor, amint azt már jeleztük, ez a szigorúbb megközelítés nem lenne összeegyeztethető a valósághű bemutatás minőségi jellemzőjével, és ezért nem lenne úgy tekinthető, hogy az EAR 1 szabálynak és az IPSAS fogalmi keretrendszernek megfelelően megbízható információkkal szolgál. Ez a becslés nagymértékben függ a jelenlegi alkalmazottak igazgatási státuszának alakulásától (különösen azoknak a határozott idejű munkaszerződéssel rendelkező tagoknak a számától, akik a jövőben feltételezhetően tisztviselőkké válnak).

1.5.10.

A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A meghatározott juttatási kötelem jelenértéke a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó kötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli kifizetések diszkontált értéke.

Az alábbiakban látható a meghatározott juttatási kötelem tárgyévi változásának elemzése:

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2017.12.31-én | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 |
| Az eredménykimutatásban megjelenítve | | | | |
| Tárgyidőszaki szolgálat költsége | 2 716 | 87 | 270 | 3 074 |
| Kamatköltség | 1 215 | 32 | 155 | 1 402 |
| A nettó eszközökben megjelenítve | | | | |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | | | | |
| Tényalapú aktuáriusi (nyereség)/veszteség | 3 380 | (15) | 4 | 3 369 |
| Demográfiai feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség | — | 1 | — | 1 |
| Pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség | 251 | (36) | 901 | 1 115 |
| Egyéb | | | | |
| Kifizetett juttatások | (1 496 ) | (58) | (96) | (1 650 ) |
| Jelenérték 2018.12.31-én | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 872 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2017.12.31-én

Jelenérték 2017.12.31-én

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

Az eredménykimutatásban megjelenítve

Az eredménykimutatásban megjelenítve

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

2 716

2 716

87

87

270

270

3 074

3 074

Kamatköltség

Kamatköltség

1 215

1 215

32

32

155

155

1 402

1 402

A nettó eszközökben megjelenítve

A nettó eszközökben megjelenítve

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

Tényalapú aktuáriusi (nyereség)/veszteség

Tényalapú aktuáriusi (nyereség)/veszteség

3 380

3 380

(15)

(15)

4

4

3 369

3 369

Demográfiai feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség

Demográfiai feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség

—

1

1

—

1

1

Pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség

Pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség

251

251

(36)

(36)

901

901

1 115

1 115

Egyéb

Egyéb

Kifizetett juttatások

Kifizetett juttatások

(1 496 )

(1 496 )

(58)

(58)

(96)

(96)

(1 650 )

(1 650 )

Jelenérték 2018.12.31-én

Jelenérték 2018.12.31-én

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 872

80 872

A tárgyidőszaki szolgálat költsége a meghatározott juttatási kötelem jelenértékének a jelenlegi tagok tárgyidőszaki szolgálatából származó emelkedése.

A kamatköltség egy meghatározott juttatási kötelem jelenértékének az időszak során történt növekedése, amely abból adódik, hogy a juttatás egy időszakkal közelebb került a kifizetéshez.

A tényalapú aktuáriusi nyereségek és veszteségek a 2018-ra vonatkozó korábbi aktuáriusi feltételezések és a 2018-ban ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözetnek felelnek meg. Ez az összeg tartalmazza a 2.9.1. megjegyzésben említett módszertani javítást.

2.9.1.

Az aktuáriusi feltételezésekből (demográfiai és pénzügyi jellegű, például diszkontrátákból és várható illetményemelkedésekből) eredő aktuáriusi nyereségek és veszteségek akkor merülnek fel, amikor e feltételezéseket az alapul szolgáló feltételekben bekövetkező változások figyelembevétele érdekében frissítik.

A juttatásokat (például a nyugdíjakat vagy az egészségügyi költségek visszatérítését) az év folyamán a rendszer szabályai szerint fizetik ki. E kifizetett juttatások a meghatározott juttatási kötelem csökkenéséhez vezetnek.

Programeszközök

Programeszközök

| millió EUR |
| --- |
| | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2017.12.31-én | 137 | 301 | 438 |
| Programeszközök nettó változása | (18) | (5) | (23) |
| Jelenérték 2018.12.31-én | 119 | 296 | 415 |

millió EUR

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2017.12.31-én

Jelenérték 2017.12.31-én

137

137

301

301

438

438

Programeszközök nettó változása

Programeszközök nettó változása

(18)

(18)

(5)

(5)

(23)

(23)

Jelenérték 2018.12.31-én

Jelenérték 2018.12.31-én

119

119

296

296

415

415

Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Az alábbiakban láthatók a két főbb munkavállalói juttatási rendszer értékelése során alkalmazott aktuáriusi feltételezések:

| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Közös betegségbiztosítási rendszer |
| --- | --- | --- |
| 2018 | | |
| Nominális diszkontráta | 1,9 % | 2,0 % |
| Várható inflációs ráta | 1,4 % | 1,5 % |
| Reáldiszkontráta | 0,5 % | 0,5 % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,9 % | 1,8 % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 3,0 % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2017 | | |
| Nominális diszkontráta | 1,9 % | 2,0 % |
| Várható inflációs ráta | 1,5 % | 1,6 % |
| Reáldiszkontráta | 0,4 % | 0,4 % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,8 % | 1,7 % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 3,0 % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/66 | 63/64/66 |

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Közös betegségbiztosítási rendszer

2018

2018

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,4 %

1,4 %

1,5 %

1,5 %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

0,5 %

0,5 %

0,5 %

0,5 %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,9 %

1,9 %

1,8 %

1,8 %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

3,0 %

3,0 %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2017

2017

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,5 %

1,5 %

1,6 %

1,6 %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

0,4 %

0,4 %

0,4 %

0,4 %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,8 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

3,0 %

3,0 %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

A 2017-re és 2018-ra vonatkozó halandóság az uniós tisztviselők élettartamtábláján (EULT 2018) alapul.

A nominális diszkontrátát a kamatmentes eurókötvények hozamának értékeként határozzák meg (2018 decemberétől kezdődő, az európai tisztviselők nyugdíjrendszerére vonatkozóan 20 éves, a közös betegségbiztosítási rendszerre vonatkozóan pedig 25 éves lejárattal). Az inflációs ráta a megegyező időszak alatt várható inflációs ráta. Ezt empirikusan kell meghatározni, ehhez az európai pénzügyi piacok indexált kötvényei által kifejezett jövőbeli értékeket vették alapul. A reáldiszkontrátát a nominális diszkontrátából és a várható hosszú távú inflációs rátából számítják ki.

Érzékenységi elemzések

Érzékenységi elemzések

Az érzékenységi elemzés olyan szimulációkon alapul, amelyek változatlan feltételek mellett megváltoztatják az érintett feltevések értékét, megfigyelve, hogy a modell hogyan reagál.

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Az egészségügyi költségek feltételezett trendrátájának tíz bázispontos változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % |
| A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke | 12 | (12) | 11 | (11) |
| Meghatározott juttatási kötelem | 253 | (246) | 220 | (213) |

millió EUR

2018

2017

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

12

12

(12)

(12)

11

11

(11)

(11)

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

253

253

(246)

(246)

220

220

(213)

(213)

A feltételezett diszkontráta tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % |
| Meghatározott juttatási kötelem | (219) | 226 | (188) | 194 |

millió EUR

2018

2017

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(219)

(219)

226

226

(188)

(188)

194

194

A várható illetményemelkedések tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % |
| Meghatározott juttatási kötelem | (26) | 25 | (25) | 24 |

millió EUR

2018

2017

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(26)

(26)

25

25

(25)

(25)

24

24

A feltételezett nyugdíjkorhatár egy éves változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Egy év növekedés | Egy év csökkenés | Egy év növekedés | Egy év csökkenés |
| Meghatározott juttatási kötelem | (91) | 54 | (82) | 44 |

millió EUR

2018

2017

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(91)

(91)

54

54

(82)

(82)

44

44

Az európai tisztviselők nyugdíjrendszerének érzékenysége

Az európai tisztviselők nyugdíjrendszerének érzékenysége

A feltételezett diszkontráta tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % |
| Meghatározott juttatási kötelem | (1 434 ) | 1 478 | (1 281 ) | 1 319 |

millió EUR

2018

2017

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

(1 281 )

(1 281 )

1 319

1 319

A várható illetményemelkedések tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % | Növekedés 0,1 % | Csökkenés 0,1 % |
| Meghatározott juttatási kötelem | 1 427 | (1 388 ) | 1 313 | (1 192 ) |

millió EUR

2018

2017

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

Növekedés 0,1 %

Csökkenés 0,1 %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

1 313

1 313

(1 192 )

(1 192 )

A feltételezett nyugdíjkorhatár egy éves változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Egy év növekedés | Egy év csökkenés | Egy év növekedés | Egy év csökkenés |
| Meghatározott juttatási kötelem | (573) | 645 | (496) | 639 |

millió EUR

2018

2017

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(573)

(573)

645

645

(496)

(496)

639

639

2.10.   CÉLTARTALÉKOK

CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31-i összeg | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt, visszaírt összegek | Felhasznált összegek | Kategóriák közötti átcsoportosítás | A becslés változása | 2018.12.31-i összeg |
| Jogi ügyek: | | | | | | | |
| Mezőgazdaság | 49 | 270 | (2) | (47) | — | — | 270 |
| Kohézió | 20 | — | (20) | — | — | — | (0) |
| Egyéb | 120 | 3 | (19) | (2) | — | (1) | 100 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 1 934 | — | — | (34) | — | 32 | 1 933 |
| Pénzügyi | 1 115 | 590 | (7) | (149) | — | 2 | 1 551 |
| Pénzbírságok | 27 | — | (27) | — | — | — | — |
| Egyéb | 272 | 38 | (38) | (18) | — | 24 | 278 |
| Összesen | 3 538 | 901 | (115) | (249) | — | 57 | 4 132 |
| Hosszú lejáratú | 2 880 | 704 | (38) | (52) | (272) | 59 | 3 281 |
| Rövid lejáratú | 659 | 197 | (77) | (197) | 272 | (2) | 852 |

millió EUR

2018.12.31-i összeg

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt, visszaírt összegek

Felhasznált összegek

Kategóriák közötti átcsoportosítás

A becslés változása

2018.12.31-i összeg

Jogi ügyek:

Jogi ügyek:

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

49

49

270

(2)

(2)

(47)

(47)

—

—

270

270

Kohézió

Kohézió

20

20

—

(20)

(20)

—

—

—

(0)

(0)

Egyéb

Egyéb

120

120

3

(19)

(19)

(2)

(2)

—

(1)

(1)

100

100

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

1 934

1 934

—

—

(34)

(34)

—

32

32

1 933

1 933

Pénzügyi

Pénzügyi

1 115

1 115

590

(7)

(7)

(149)

(149)

—

2

2

1 551

1 551

Pénzbírságok

Pénzbírságok

27

27

—

(27)

(27)

—

—

—

—

Egyéb

Egyéb

272

272

38

38

(38)

(38)

(18)

(18)

—

24

24

278

278

Összesen

Összesen

3 538

3 538

901

901

(115)

(115)

(249)

(249)

—

57

57

4 132

4 132

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

2 880

2 880

704

704

(38)

(38)

(52)

(52)

(272)

(272)

59

59

3 281

3 281

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

659

659

197

197

(77)

(77)

(197)

(197)

272

272

(2)

(2)

852

852

A céltartalékok olyan, múltbeli eseményekből származó, megbízhatóan becsült összegek, amelyeket valószínűleg az uniós költségvetésből kell majd kifizetni a jövőben.

Jogi ügyek

Jogi ügyek

Ez a tétel a folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg az év végét követően fizetendő összegek becslése.

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

A JRC 2017. évi, a leszerelésre és a hulladékgazdálkodásra vonatkozó aktualizált programstratégiája alapján 2017-ben naprakésszé tették a céltartalék alapját. A stratégia, valamint a költségvetési és személyzeti igények felülvizsgálatát a leszereléssel és hulladékgazdálkodással foglalkozó független szakértői csoporttal együtt folytatták le. Ez a JRC Isprában, Geelben, Karlsruhéban és Pettenben található helyszíneinek leszereléséhez szükséges költségvetés és személyzet rendelkezésre álló legjobb becslését jelenti.

Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezt a céltartalékot az inflációval indexálták, majd (az euró-swap görbét használva) nettó jelenértékre diszkontálták. 2018. december 31-én ez 1 933 millió EUR összegű céltartalékot eredményezett, amely megoszlik a 2018-ban, illetve azt követően várhatóan kifizetendő összegek között (31 millió EUR, illetve 1 902 millió EUR).

Megjegyzendő, hogy a nukleáris leszerelés hosszú távú tervezésével járó jelentős bizonytalanságok hatással lehetnek erre a becslésre, amely a jövőben jelentősen növekedhet. A bizonytalanság fő okai a következők: a leszerelt helyszín végállapota, a nukleáris anyagokkal, a hulladékgazdálkodással és -ártalmatlanítással kapcsolatos szempontok, a nemzeti szabályozási keretek nem teljes vagy hiányzó meghatározása, bonyolult és időigényes engedélyezési folyamat, valamint a leszerelési ágazat jövőbeli fejlődése.

Pénzügyi céltartalékok

Pénzügyi céltartalékok

Ezek elsősorban olyan céltartalékok, amelyek a különböző pénzügyi eszközök keretében nyújtott olyan garanciákkal kapcsolatban felmerülő becsült veszteségeket fedezik, amelyeket a megbízott szervezetek saját nevükben, de az EU megbízásából és kockázatára bocsátanak ki. Az EU garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázata korlátozott, és a pénzügyi eszközöket fokozatosan töltik fel a jövőbeli garancialehívások fedezésére. Ez a megnevezés tartalmazza az EBB által a külső hitelezési megbízatása keretében Szíriának nyújtott fennálló hitelekre vonatkozó céltartalékokat is, amelyeket így az EU a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap révén garantál. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat nettó jelenértékükre diszkontálják.

A pénzügyi céltartalékok növekedése a Horizont 2020 és a COSME pénzügyi eszközeihez tartozó garantált műveletek volumenének növekedéséhez kapcsolódik.

2.11.   PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 53 281 | 50 061 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | 7 | 2 |
| | | 53 289 | 50 063 |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 2 602 | 6 850 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | 15 | — |
| | | 2 617 | 6 850 |
| Összesen | | 55 906 | 56 913 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

53 281

53 281

50 061

50 061

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

7

7

2

2

53 289

53 289

50 063

50 063

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

2 602

2 602

6 850

6 850

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

15

15

—

2 617

2 617

6 850

6 850

Összesen

Összesen

55 906

55 906

56 913

56 913

2.11.1.   
  Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra | 2.11.1.1 | 53 872 | 54 841 |
| Egyéb pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1.2 | 2 012 | 2 070 |
| Összesen | | 55 884 | 56 911 |
| Hosszú lejáratú | | 53 281 | 50 061 |
| Rövid lejáratú | | 2 602 | 6 850 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

2.11.1.1

2.11.1.1

53 872

53 872

54 841

54 841

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

2.11.1.2

2.11.1.2

2 012

2 012

2 070

2 070

Összesen

Összesen

55 884

55 884

56 911

56 911

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

53 281

53 281

50 061

50 061

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

2 602

2 602

6 850

6 850

2.11.1.1.   Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | Euratom | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2017.12.31-én | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 97 | 54 841 |
| Új hitelfelvételek | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Visszafizetések | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Könyv szerinti érték változásai | (56) | (30) | 5 | 0 | 0 | (82) |
| Összesen 2018.12.31-én | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Hosszú lejáratú | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Rövid lejáratú | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 97 | 2 350 |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Euratom

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

97

97

54 841

54 841

Új hitelfelvételek

Új hitelfelvételek

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Visszafizetések

Visszafizetések

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

0

0

(82)

(82)

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

97

97

2 350

2 350

A hitelfelvételek elsősorban okiratba foglalt adósságokat tartalmaznak, amelyek 53 725 millió EUR-t tesznek ki (2017: 54 674 millió EUR). A könyv szerinti érték változásai megfelelnek az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

A felszámolás alatt álló ESZAK-tól eltekintve a fenti hitelfelvételek visszafizetését végső soron az uniós költségvetés garantálja (lásd a 4.1.2. megjegyzést) és ebből következően minden egyes tagállam.

4.1.2.

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0 % – 3,82 % | 0 % – 4,54 % |
| Euratom | 0 %–5,68 % | 0 %–5,68 % |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 2,88 %–3,38 % | 2,88 % – 3,38 % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 0,50 % – 3,75 % | 0,62 % – 3,75 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 6,91 %–8,97 % | 6,91 % – 8,97 % |

2018.12.31.

2017.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0 % – 3,82 %

0 % – 3,82 %

0 % – 4,54 %

0 % – 4,54 %

Euratom

Euratom

0 %–5,68 %

0 %–5,68 %

0 %–5,68 %

0 %–5,68 %

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

2,88 %–3,38 %

2,88 %–3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

0,50 % – 3,75 %

0,50 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

6,91 %–8,97 %

6,91 %–8,97 %

6,91 % – 8,97 %

6,91 % – 8,97 %

2.11.1.2.   Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 1 331 | 1 456 |
| Részletekben kifizetett épületek | 314 | 305 |
| Egyéb | 115 | 159 |
| | 1 760 | 1 920 |
| Rövid lejáratú | | |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 93 | 89 |
| Részletekben kifizetett épületek | 29 | 24 |
| Visszatérítendő pénzbírságok | 125 | 13 |
| Egyéb | 5 | 24 |
| | 252 | 150 |
| Összesen | 2 012 | 2 070 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

1 331

1 331

1 456

1 456

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

314

314

305

305

Egyéb

Egyéb

115

115

159

159

1 760

1 760

1 920

1 920

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

93

93

89

89

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

29

29

24

24

Visszatérítendő pénzbírságok

Visszatérítendő pénzbírságok

125

125

13

13

Egyéb

Egyéb

5

5

24

24

252

252

150

150

Összesen

Összesen

2 012

2 012

2 070

2 070

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| Megnevezés | Jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összes kötelezettség |
| Telek és épületek | 86 | 428 | 893 | 1 407 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 7 | 10 | — | 17 |
| Összesen 2018.12.31-én | 93 | 438 | 893 | 1 424 |
| Kamattartalom | 60 | 216 | 196 | 472 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2018.12.31-én | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2017.12.31-én | 158 | 682 | 1 271 | 2 111 |

millió EUR

Megnevezés

Jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összes kötelezettség

Telek és épületek

Telek és épületek

86

86

428

428

893

893

1 407

1 407

Egyéb tárgyi eszközök

Egyéb tárgyi eszközök

7

7

10

10

—

17

17

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

93

93

438

438

893

893

1 424

1 424

Kamattartalom

Kamattartalom

60

60

216

216

196

196

472

472

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2018.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2018.12.31-én

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2017.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2017.12.31-én

158

158

682

682

1 271

1 271

2 111

2 111

A lízinghez és épületekhez kapcsolódó fenti összegeket jövőbeli költségvetésekből kell majd finanszírozni.

2.11.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| A származtatott pénzügyi eszköz típusa | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Névleges összeg | Valós érték | Névleges összeg | Valós érték |
| Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték | 536 | 20 | — | — |
| Devizaopció (put spread) | 11 | 2 | 9 | 2 |
| Összes | 546 | 22 | 9 | 2 |
| Hosszú lejáratú | 82 | 7 | 9 | 2 |
| Rövid lejáratú | 464 | 15 | — | — |

millió EUR

A származtatott pénzügyi eszköz típusa

2018.12.31.

2017.12.31.

Névleges összeg

Valós érték

Névleges összeg

Valós érték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

536

536

20

20

—

—

Devizaopció (put spread)

Devizaopció (put spread)

11

11

2

2

9

9

2

2

Összes

Összes

546

546

22

22

9

9

2

2

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

82

82

7

7

9

9

2

2

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

464

464

15

15

—

—

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

A tőkeportfóliókra vonatkozóan nyújtott biztosítékokat az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként sorolják be, mivel nem felelnek meg a pénzügyigarancia-kötelezettség fogalommeghatározásának – lásd az 1.5.12. megjegyzést. 2018. december 31-én ez a megnevezés egy biztosítékot tartalmazott, amelyet az EU a H2020 pénzügyi eszközök (lásd a 2.4.1. megjegyzést) keretében nyújtott az EBB csoport számára a tőkeműveletek portfólióira vonatkozóan. Az EU pénzügyi kötelezettségét a mögöttes beruházások értéke alapján mérik.

1.5.12.

2.4.1.

Devizaopció

Devizaopció

2018. december 31-én az EU egy olyan származtatott pénzügyi eszközt (egy put spread típusú devizaopciót) tartott, amely az ukrajnai kkv-k részére nyújtott hitelekkel kapcsolatban nyújt fedezetet a pénzügyi vállalkozásoknak a deviza (UHA) leértékelődésével szemben, ezzel fokozva a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést, valamint a hitelfeltételek vonzerejét Ukrajnában. A szerződés feltételei értelmében az EU az UHA/EUR árfolyam leértékelése esetén vételi opciót nyújt partnereinek, minden egyes támogatható hitel esetében, legfeljebb 30 %-nyi uniós hozzájárulás erejéig.

Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek valósérték-hierarchiája

Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek valósérték-hierarchiája

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| 1. szint: Jegyzett aktív piaci árak | — | — |
| 2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok | 2 | 2 |
| 3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal | 20 | — |
| Összesen | 22 | 2 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

—

—

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2

2

2

2

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

20

20

—

Összesen

Összesen

22

22

2

2

2.11.3.   
  Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Az ESBA innovációs és infrastrukturális keretében folyósított EBB-hitelekre vonatkozó ESBA-garancia pénzügyigarancia-kötelezettségként kerül besorolásra. 2018. december 31-én az ESBA-val kapcsolatos pénzügyigarancia-kötelezettség összesen nulla EUR-t tett ki, mivel a garancia keretében várható bevételek meghaladják a várható veszteségeket (lásd a 4.1.1. megjegyzést).

4.1.1.

2.12.   SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | Kiigazítások | Nettó összeg 2018.12.31-én | Bruttó összeg | Kiigazítások | Nettó összeg 2017.12.31-én |
| Költségtérítési igények és számlák: | | | | | | |
| Tagállamoktól: | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 247 | — | 247 | 481 | — | 481 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 | 12 602 | (883) | 11 719 |
| ESZA | 5 195 | (496) | 4 699 | 4 183 | (264) | 3 919 |
| Egyéb | 632 | (75) | 557 | 746 | (280) | 466 |
| Magánjogi és közjogi intézményektől | 1 461 | (179) | 1 282 | 1 563 | (144) | 1 419 |
| Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 | 19 574 | (1 571 ) | 18 004 |
| EMGA | 14 772 | n.a. | 14 772 | 11 534 | n.a. | 11 534 |
| Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek | 769 | n.a. | 769 | 8 836 | n.a. | 8 836 |
| Egyéb szállítói kötelezettségek | 570 | n.a. | 570 | 341 | n.a. | 341 |
| Egyéb | 294 | n.a. | 294 | 333 | n.a. | 333 |
| Összesen | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 | 40 618 | (1 571 ) | 39 048 |

millió EUR

Bruttó összeg

Kiigazítások

Nettó összeg 2018.12.31-én

Bruttó összeg

Kiigazítások

Nettó összeg 2017.12.31-én

Költségtérítési igények és számlák:

Költségtérítési igények és számlák:

Tagállamoktól:

Tagállamoktól:

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

247

247

—

247

247

481

481

—

481

481

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

12 602

12 602

(883)

(883)

11 719

11 719

ESZA

ESZA

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

4 183

4 183

(264)

(264)

3 919

3 919

Egyéb

Egyéb

632

632

(75)

(75)

557

557

746

746

(280)

(280)

466

466

Magánjogi és közjogi intézményektől

Magánjogi és közjogi intézményektől

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

1 563

1 563

(144)

(144)

1 419

1 419

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

19 574

19 574

(1 571 )

(1 571 )

18 004

18 004

EMGA

EMGA

14 772

14 772

n.a.

n.a.

14 772

14 772

11 534

11 534

n.a.

n.a.

11 534

11 534

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

769

769

n.a.

n.a.

769

769

8 836

8 836

n.a.

n.a.

8 836

8 836

Egyéb szállítói kötelezettségek

Egyéb szállítói kötelezettségek

570

570

n.a.

n.a.

570

570

341

341

n.a.

n.a.

341

341

Egyéb

Egyéb

294

294

n.a.

n.a.

294

294

333

333

n.a.

n.a.

333

333

Összesen

Összesen

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

40 618

40 618

(1 571 )

(1 571 )

39 048

39 048

A szállítói kötelezettségek közé tartoznak a beérkezett, de az év végéig még ki nem fizetett számlák és költségtérítési igények. Ezeket kezdetben a a beérkező számlákon/költségtérítési igényekben feltüntetett összegeken jelenítik meg. A szállítói kötelezettségeket ezt követően kiigazítják, hogy csak a költségek felülvizsgálatát követően elfogadott összegeket, valamint az elszámolhatónak becsült összegeket tükrözzék. A nem elszámolhatónak becsült összegek a „Kiigazítások” oszlopban szerepelnek; a legnagyobb összegek a strukturális intézkedéseket érintik.

A 2014–2020-as programozási időszakban a strukturális alapokra (ERFA és ESZA), a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra (ETHA) alkalmazandó közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) előírja, hogy az uniós költségvetést a teljesített időközi kifizetések 10 %-ának szisztematikus visszatartásával kell megvédeni. A CPR számviteli éve (július 1. – június 30.) végét követő februárig az ellenőrzési ciklus lezárult: az irányító hatóságok elvégezték az irányítási ellenőrzéseket, az ellenőrző hatóságok pedig az ellenőrzéseket. A Bizottság megvizsgálja a tagállamokban az illetékes hatóságok által benyújtott megbízhatósági dokumentumokat és a beszámolókat. A végső egyenleg kifizetésére/beszedésére csak ezen értékelés lezárultát és a beszámoló elfogadását követően kerül sor. A 2018 végén e rendelkezés értelmében visszatartott összeg összesen 5,7 milliárd EUR-t tett ki. Ennek az összegnek egy része (0,9 milliárd EUR) a tagállamok által az elszámolásaikban benyújtott információk alapján nem elszámolható és szintén a „Kiigazítások” oszlopban szerepel. A szállítói kötelezettségek kiigazításainak utolsó elemét a tagállamoknak fizetett egyéb előlegeknek megfelelő azon összegek képezik (lásd a 2.5.2. megjegyzést), amelyeket még az év végéig ki kell fizetni (0,8 milliárd EUR).

2.5.2.

A kohéziós politikát (ERFA, Kohéziós Alap, ESZA) érintő szállítói kötelezettségek csökkentek, ami elsősorban ahhoz kapcsolódik, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó igények jelentősen, 3,5 milliárd EUR-ra csökkentek (2017: 10 milliárd EUR), mivel a Bizottság most ellenőrzi a tagállamok által benyújtott végső költségtérítési igényeket. Ezzel párhuzamosan a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó igények a programok végrehajtása terén elért további előrehaladást követően 10 milliárd EUR-ra emelkedtek (2017: 5 milliárd EUR).

Az EMGA szállítói kötelezettségeinek növekedése az összes EMGA-kötelezettségnek a szállítói kötelezettségek és az elhatárolt költségek közötti felosztásához kapcsolódik. Az összes EMGA-kötelezettség viszonylag stabil maradt, és a múlt évi 44 837 millió EUR-val szemben 44 159 millió EUR-t tett ki. Ugyanakkor 2018-ban a már szabályszerűségi határozat hatálya alá tartozó igényelt összegek (amelyeket szállítói kötelezettségként számoltak el) magasabbak, mint 2017-ben.

Előfinanszírozási kérelmek

Előfinanszírozási kérelmek

A fenti összegeken túl 2018 végéig 0,5 milliárd EUR összegben érkeztek be előfinanszírozási kérelmek, amelyeket év végéig még nem fizettek ki. Az uniós számviteli szabályok szerint ezeket az összegeket nem szállítói kötelezettségként könyvelik le.

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

A saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek a tagállamok uniós költségvetéshez való hozzájárulását jelentik, amelyeket a 2018. december 12-én elfogadott 6/2018. számú költségvetés-módosítást követően év végén vissza kell téríteni. A költségvetés-módosításokat a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (20) 10. cikkének (3) bekezdése szerint hajtják végre. Az említett jogi rendelkezés szerint az így kapott összegeket 2019. január első munkanapján visszajuttatták a tagállamokhoz. A 2017. december 31-én fennálló jelentős összeg a 6/2017. számú költségvetés-módosítás 2017. november 30-i elfogadásának volt betudható. Ebben az évben a költségvetés-módosítás elsősorban további tagállami hozzájárulásokat eredményezett (lásd a 2.6.1.1. megjegyzést).

20

2.6.1.1.

2.13.   PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Elhatárolt költségek | 62 877 | 63 588 |
| Halasztott bevételek | 96 | 111 |
| Egyéb | 213 | 203 |
| Összesen | 63 186 | 63 902 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

62 877

62 877

63 588

63 588

Halasztott bevételek

Halasztott bevételek

96

96

111

111

Egyéb

Egyéb

213

213

203

203

Összesen

Összesen

63 186

63 186

63 902

63 902

Az elhatárolt költségek megoszlása a következő:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| EMGA | 29 387 | 33 303 |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 18 687 | 17 464 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 5 863 | 4 249 |
| ESZA | 2 321 | 2 870 |
| Egyéb | 6 619 | 5 702 |
| Összesen | 62 877 | 63 588 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

EMGA

EMGA

29 387

29 387

33 303

33 303

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

18 687

18 687

17 464

17 464

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

5 863

5 863

4 249

4 249

ESZA

ESZA

2 321

2 321

2 870

2 870

Egyéb

Egyéb

6 619

6 619

5 702

5 702

Összesen

Összesen

62 877

62 877

63 588

63 588

A legnagyobb változás a mezőgazdaságot (EMGA) érinti, a magyarázatot lásd a 2.12. megjegyzésben. A kohéziós politikánál az ERFA és a Kohéziós Alap esetében a növekedés a jelenlegi 2014–2020 közötti programozási időszakot érintő időbeli elhatárolások növekedésének tudható be, ahogy a programok végrehajtása előrehalad.

2.12.

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.14.   TARTALÉKOK

TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Valós értékelés értékelési tartaléka | 2.14.1 | 231 | 278 |
| Garanciaalap-tartalék | 2.14.2 | 2 849 | 2 663 |
| Egyéb tartalékok | 2.14.3 | 1 881 | 1 935 |
| Összesen | | 4 961 | 4 876 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

2.14.1

2.14.1

231

231

278

278

Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

2.14.2

2.14.2

2 849

2 849

2 663

2 663

Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

2.14.3

2.14.3

1 881

1 881

1 935

1 935

Összesen

Összesen

4 961

4 961

4 876

4 876

2.14.1.   
  Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós értékelés értékelési tartalékán keresztül történik.

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai az időszak során

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai az időszak során

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve | (70) | (8) |
| Az eredménykimutatásban feltüntetve | 23 | 6 |
| Összesen | (47) | (2) |

millió EUR

2018

2017

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

(70)

(70)

(8)

(8)

Az eredménykimutatásban feltüntetve

Az eredménykimutatásban feltüntetve

23

23

6

6

Összesen

Összesen

(47)

(47)

(2)

(2)

2.14.2.   
  Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

Ez a tartalék az EBB külső hitelezési megbízatása keretében az uniós költségvetés által garantált kinnlévő összegek 9 %-os célösszegét tükrözi, amelyet az előírások szerint eszközként kell tartani a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban (lásd a 2.4.1. megjegyzést).

2.4.1.

2.14.3.   
  Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

Az összeg elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékához (1 514 millió EUR) kapcsolódik a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei vonatkozásában, amelyeket az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre.

2.15.   TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| | millió EUR |
| --- | --- |
| Tagállamoktól lehívandó összegek 2017.12.31-én | 75 234 |
| A 2017. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 556 |
| A garanciaalap-tartalék változása | 186 |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | 4 396 |
| Egyéb tartalékok változása | (30) |
| Az év gazdasági eredménye | (13 918 ) |
| Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2018.12.31-én | 66 424 |

millió EUR

millió EUR

Tagállamoktól lehívandó összegek 2017.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek 2017.12.31-én

75 234

75 234

A 2017. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

A 2017. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

556

556

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

186

186

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

4 396

4 396

Egyéb tartalékok változása

Egyéb tartalékok változása

(30)

(30)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(13 918 )

(13 918 )

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2018.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2018.12.31-én

66 424

66 424

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely december 31-ig már felmerült az EU-nál, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást az N. évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N+1. évben (vagy később) és ezért az N+1. (vagy későbbi) év költségvetéséből kerül sor. E kötelezettségeknek a beszámolóban való megjelenítése és az, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységeihez és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódnak.

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell juttatni a tagállamokhoz.

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelései az e kötelezettségek aktuáriusi értékeléséből eredő aktuáriusi nyereségekhez és veszteségekhez kapcsolódnak. 2018. január 1-jétől a munkavállalói juttatásokra vonatkozó, (az IPSAS 39 standardon alapuló) módosított EAR 12 uniós számviteli szabály alkalmazandó. E szabály szerint az aktuáriusi nyereségeket és veszteségeket a nettó eszközök változásaként jelenítik meg, nem pedig az eredménykimutatásban.

3.   MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

3.1.   GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

Az Európai Unió működési bevételeinek fő elemét a saját forrásokból származó bevétel képezi. A saját források három kategóriája közül a legjelentősebb a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapú saját forrás, amelyből 2018-ban 105 780 millió EUR bevétel származott (2017: 78 620 millió EUR). A GNI-re valamennyi tagállam esetében azonos kulcsot vetnek ki. A GNI-ből származó bevétel kiegyensúlyozza a bevételeket és a kiadásokat, azaz a költségvetés azon részét finanszírozza, amelyet más jövedelemforrások nem fedeznek. A GNI-ből származó bevétel növekedésének fő oka a kifizetési előirányzatok 2018. évi emelkedése és az előző pénzügyi év korlátozott költségvetési többlete (556 millió EUR, amely az EFTA eredményét nem tartalmazza). Mindkét elem hatást gyakorolt a kért tagállami GNI-hozzájárulásokra 2018-ban, mivel ez a hozzájárulás egyenlegező tétel.

3.2.   TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Vámok | 22 763 | 20 475 |
| Cukorilleték | 4 | 45 |
| Összesen | 22 767 | 20 520 |

millió EUR

2018

2017

Vámok

Vámok

22 763

22 763

20 475

20 475

Cukorilleték

Cukorilleték

4

4

45

45

Összesen

Összesen

22 767

22 767

20 520

20 520

A tradicionális saját források vámokból és cukorilletékből állnak. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 20 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák. A vámok emelkedése nagyrészt a jogsértés miatti elhatárolt bevétellel függ össze (lásd a 2.6.1.1. megjegyzést).

2.6.1.1.

3.3.   HÉAALAPÚ FORRÁSOK

HÉAALAPÚ FORRÁSOK

A héa az Unió saját forrásai közül a második típusú, mivel ez az adófajta volt az első olyan, amelyet uniós szinten nagyrészt harmonizáltak. A héa-hozzájárulást egy 0,3 %-os egységes kulcsnak az egyes tagállamok héaalapjára való alkalmazásával számítják ki. Az egyes tagállamok héaalapja nem haladhatja meg a tagállamok bruttó nemzeti jövedelme (GNI) összegének 50 %-át. A 2014–2020-as időszakra a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (21) csökkentett kulcsot (0,15 %) ír elő Németországra, Hollandiára és Svédországra vonatkozóan.

21

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTRUHÁZÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTRUHÁZÁSOK

3.4.   PÉNZBÍRSÁGOK

PÉNZBÍRSÁGOK

E 6 740 millió EUR (2017: 4 664 millió EUR) összegű bevételek egyrészt olyan pénzbírságokhoz kapcsolódnak, amelyeket a Bizottság az uniós versenypolitikai szabályok megsértése miatt szabott ki vállalkozásokra, másrészt olyan pénzbírságokhoz, amelyeket a Bizottság az uniós jog megsértése miatt szabott ki tagállamokra. A Bizottság akkor jeleníti meg a pénzbírságokból származó bevételt, amikor elfogadja a pénzbírság kiszabásáról szóló határozatot, és arról hivatalosan értesíti a címzettet. Az összegek elsősorban versenyügyi pénzbírságok (6 534 millió EUR). A legnagyobb ügyek az uniós antitrösztszabályok megsértésével kapcsolatosak, és a következőkre kiszabott pénzbírságokat jelentik: Google (4 343 millió EUR), az Android rendszerű eszközök gyártóira és a mobilhálózat-üzemeltetőkre vonatkozó jogellenes korlátozások miatt; valamint Qualcomm (997 millió EUR), a lapkakészletekkel kapcsolatos erőfölényével való visszaélések miatt.

3.5.   KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Megosztott irányítás | 2 116 | 1 775 |
| Közvetlen irányítás | 65 | 81 |
| Közvetett irányítás | 34 | 23 |
| Összesen | 2 215 | 1 879 |

millió EUR

2018

2017

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

2 116

2 116

1 775

1 775

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

65

65

81

81

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

34

34

23

23

Összesen

Összesen

2 215

2 215

1 879

1 879

Ez a megnevezés elsősorban a Bizottság által kibocsátott és beszedett (vagy a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt későbbi kifizetésekkel szemben beszámított – vagyis levont) visszafizetési felszólításokat fedi le, melyek az uniós költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják. A visszafizettetések kontrollokon, ellenőrzéseken vagy támogathatósági elemzéseken alapulnak, ezért e műveletekre nagy figyelmet kell szentelni az uniós költségvetés végrehajtásakor. E műveletek megvédik az uniós költségvetést a jogsértéssel teljesített kiadásokkal szemben.

E megnevezés emellett tartalmazza a tagállamok által az EMGA-kedvezményezettekkel szemben kibocsátott visszafizetési felszólításokat, valamint az elhatárolt jövedelmek előző és a jelenlegi év végi becslései közötti eltérést.

A fenti táblázatban szereplő összegek a visszafizetési felszólítások kibocsátása révén keletkezett bevételeket mutatják. Ezért az adatok nem tartalmazhatják és nem is tartalmazzák teljeskörűen az uniós költségvetés védelme érdekében hozott intézkedéseket, különösképpen nem a kohéziós politika területén, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem elszámolható kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli visszafizetési felszólítás kibocsátását. Az adatok nem tartalmazzák a kiadások ellentételezése révén visszafizettetett összegeket, a visszavonások révén visszafizettetett összegeket és az előfinanszírozási összegek visszafizettetését.

A teljes összeg legnagyobb részét a megosztott irányítás alá tartozó visszafizettetések teszik ki:

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Az EMGA és az EMVA keretében e megnevezés alatt éves bevételként rögzített összegek a következőkhöz kapcsolódnak: az év során meghozott pénzügyi korrekciók, a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizettetett visszafizettetések, valamint a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén kinnlévő visszafizetendő összegek nettó emelkedése.

Kohéziós politika

Kohéziós politika

A kohéziós politikához kapcsolódó főbb összegek 1 146 millió EUR elhatárolt bevételre vonatkoznak, amelyet a Bizottság várhatóan vissza fog fizettetni a tagállamokkal. A visszafizettetésre a tagállamok által 2019. február 15-én benyújtott éves elszámolások vizsgálatának és elfogadásának eredményeként kerül majd sor. A tagállamok éves beszámolóinak elfogadására vonatkozó eljárást először a kohézió területén a 2014–2020 közötti programozási időszak tekintetében vezették be.

3.6.   NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Személyzeti adók és hozzájárulások | 1 268 | 1 218 |
| Harmadik országok hozzájárulásai | 1 376 | 1 269 |
| Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez | 594 | 988 |
| Eszközátruházás | 85 | 208 |
| Céltartalékok kiigazítása | 100 | 29 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 4 | 4 |
| Költségvetési kiigazítások | (726) | 5 806 |
| Egyéb | 612 | 854 |
| Összesen | 3 312 | 10 376 |

millió EUR

2018

2017

Személyzeti adók és hozzájárulások

Személyzeti adók és hozzájárulások

1 268

1 268

1 218

1 218

Harmadik országok hozzájárulásai

Harmadik országok hozzájárulásai

1 376

1 376

1 269

1 269

Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez

Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez

594

594

988

988

Eszközátruházás

Eszközátruházás

85

85

208

208

Céltartalékok kiigazítása

Céltartalékok kiigazítása

100

100

29

29

Mezőgazdasági lefölözések

Mezőgazdasági lefölözések

4

4

4

4

Költségvetési kiigazítások

Költségvetési kiigazítások

(726)

(726)

5 806

5 806

Egyéb

Egyéb

612

612

854

854

Összesen

Összesen

3 312

3 312

10 376

10 376

A személyzeti adókból és hozzájárulásokból származó bevételek elsősorban a személyzeti illetményekből való levonásokhoz kapcsolódnak. E kategórián belül a nyugdíjjárulékok és a jövedelemadó jelenti a legnagyobb összegeket.

A harmadik országok hozzájárulásai az EFTA-országoktól és a csatlakozásra váró országoktól származó hozzájárulások.

A külső segélyekhez való tagállami hozzájárulások elsősorban a törökországi menekülteket támogató eszköz létrehozásához nyújtott összegeket jelentik.

Az eszközátruházásból származó bevétel elsősorban a Kopernikusz program alá tartozó műholdaknak az Európai Űrügynökségtől a Bizottságra való átruházásához kapcsolódik (lásd a 2.2. megjegyzést). Ez az átruházás az uniós számviteli szabályok értelmében nem visszterhes ügylet, és a jelenleg még nem aktivált többi Kopernikusz műholdra vonatkozóan későbbi időszakokban is elő fog fordulni.

2.2.

A költségvetési kiigazítások negatív összeget eredményeztek, mivel az előző évhez képest jelentősen alacsonyabb költségvetési többletet (555 millió EUR a 2017. évi 6,4 milliárd EUR-hoz képest), és 1 292 millió EUR összegű magas GNI-héa-kiigazításokat foglalnak magukban.

A nem visszterhes ügyletekből származó egyéb bevételek 2018. évi összege magában foglalja az EFA-ból lehívott 100 millió EUR-t, amely az EFA-nak az EFFA-garanciaalaphoz való hozzájárulását képviseli. Ezt a garanciaalapot az (EU) 2017/1601 rendelet alapján 2018-ban hozták létre. Egyéb jelentős összegek a Szén- és Acélipari Kutatási Alapra (64 millió EUR) és az egyéb szervezetektől származó hozzájárulásokra (176 millió EUR) vonatkoznak.

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

3.7.   PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Kamat: | | |
| Késedelmes kifizetésekből | 1 458 | 217 |
| Hitelek | 1 265 | 1 379 |
| Egyéb | 68 | 41 |
| A pénzügyigarancia-kötelezettség (ESBA) díja | 121 | 61 |
| Osztalék | 103 | 23 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel | 29 | 57 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség | 23 | 38 |
| Egyéb | 48 | 28 |
| Összesen | 3 115 | 1 845 |

millió EUR

2018

2017

Kamat:

Kamat:

Késedelmes kifizetésekből

Késedelmes kifizetésekből

1 458

1 458

217

217

Hitelek

Hitelek

1 265

1 265

1 379

1 379

Egyéb

Egyéb

68

68

41

41

A pénzügyigarancia-kötelezettség (ESBA) díja

A pénzügyigarancia-kötelezettség (ESBA) díja

121

121

61

61

Osztalék

Osztalék

103

103

23

23

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

29

29

57

57

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség

23

23

38

38

Egyéb

Egyéb

48

48

28

28

Összesen

Összesen

3 115

3 115

1 845

1 845

A késedelmes kifizetésekből származó kamatbevétel forrásai elsősorban a pénzbírságok, valamint az esedékes, de időben nem kifizetett sajátforrás-hozzájárulások. Egy 1,3 milliárd EUR-s összeg a 2.6.1.1. megjegyzésben említett sajátforrás-ügyekhez kapcsolódik.

2.6.1.1.

A hitelekből származó kamatbevétel elsősorban pénzügyi támogatásra nyújtott hitelekhez kapcsolódik (lásd a 2.4.3. megjegyzést).

2.4.3.

3.8.   VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Szolgáltatási díjak (ügynökségek) | 602 | 557 |
| Devizaárfolyam-nyereség | 329 | 281 |
| Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek | 54 | 51 |
| Részesedés az EBA nettó eredményéből | 37 | 21 |
| Áruk értékesítése | 33 | 42 |
| Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó bevételek | 27 | 43 |
| Egyéb | 297 | 338 |
| Összesen | 1 379 | 1 332 |

millió EUR

2018

2017

Szolgáltatási díjak (ügynökségek)

Szolgáltatási díjak (ügynökségek)

602

602

557

557

Devizaárfolyam-nyereség

Devizaárfolyam-nyereség

329

329

281

281

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

54

54

51

51

Részesedés az EBA nettó eredményéből

Részesedés az EBA nettó eredményéből

37

37

21

21

Áruk értékesítése

Áruk értékesítése

33

33

42

42

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó bevételek

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó bevételek

27

27

43

43

Egyéb

Egyéb

297

297

338

338

Összesen

Összesen

1 379

1 379

1 332

1 332

A szolgáltatási díjak főként az Európai Gyógyszerügynökség által felszámított forgalombahozatali engedélyezési díjakat és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala által beszedett védjegydíjakat foglalják magukban.

KIADÁSOK

KIADÁSOK

3.9.   MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| Tagállamok által végrehajtott | 2018 | 2017 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | 43 527 | 44 289 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 13 149 | 11 359 |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 30 230 | 17 650 |
| Európai Szociális Alap | 11 935 | 7 353 |
| Egyéb | 2 826 | 1 253 |
| Összesen | 101 666 | 81 905 |

millió EUR

Tagállamok által végrehajtott

2018

2017

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

43 527

43 527

44 289

44 289

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

13 149

13 149

11 359

11 359

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

30 230

30 230

17 650

17 650

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

11 935

11 935

7 353

7 353

Egyéb

Egyéb

2 826

2 826

1 253

1 253

Összesen

Összesen

101 666

101 666

81 905

81 905

A legnagyobb növekedés a kohéziós politikát (ERFA, Kohéziós Alap és ESZA) érinti, és elsősorban az év során bejelentett olyan kiadásokra vonatkozik, amelyeket kifizettek vagy az előfinanszírozás elszámolására használtak fel. Míg a 2007–2013 közötti időszak tekintetében a kiadások csökkentek (lezárási szakasz), a jelenlegi 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozó végrehajtás 2018-ban jelentősen nőtt. Ugyanez vonatkozik az EMVA-ra és egyéb vidékfejlesztési eszközökre.

Az egyéb kiadások elsősorban a következőket foglalják magukban: menekültügy és migráció (0,6 milliárd EUR), a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (0,4 milliárd EUR), az Európai Unió Szolidaritási Alapja (0,9 milliárd EUR) és Európai Tengerügyi és Halászati Alap (0,6 milliárd EUR). A tavalyi évhez viszonyított növekedés főként az Európai Unió Szolidaritási Alapjához és az Európai Tengerügyi és Halászati Alaphoz kapcsolódik.

3.10.   KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Bizottság által végrehajtott | 8 120 | 8 831 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott | 8 964 | 6 699 |
| Vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 468 | 208 |
| Összesen | 17 551 | 15 738 |

millió EUR

2018

2017

Bizottság által végrehajtott

Bizottság által végrehajtott

8 120

8 120

8 831

8 831

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

8 964

8 964

6 699

6 699

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

468

468

208

208

Összesen

Összesen

17 551

17 551

15 738

15 738

Ezen összegek elsősorban a kutatási politika végrehajtását (7,3 milliárd EUR), a hálózatok programjait (2,7 milliárd EUR), a fejlesztési együttműködési eszközöket (1,4 milliárd EUR) és az európai szomszédságpolitikát (1,1 milliárd EUR) érintik.

Az uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott, közvetlen irányítású kiadások növekedése (1,7 milliárd EUR) az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökségéhez (INEA) kapcsolódik, különösen az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) közlekedési részéhez. A CEF–Közlekedés az európai közlekedés-infrastrukturális politika végrehajtására szolgáló finanszírozási eszköz, amelynek célja új közlekedési infrastruktúra kiépítése, illetve a meglévő infrastruktúra korszerűsítése/felújítása Európában.

3.11.   KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 3 396 | 2 667 |
| Harmadik országok által végrehajtott | 679 | 1 101 |
| Nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 3 337 | 3 014 |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 3 569 | 1 478 |
| Összesen | 10 981 | 8 260 |

millió EUR

2018

2017

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

3 396

3 396

2 667

2 667

Harmadik országok által végrehajtott

Harmadik országok által végrehajtott

679

679

1 101

1 101

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

3 337

3 337

3 014

3 014

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

3 569

3 569

1 478

1 478

Összesen

Összesen

10 981

10 981

8 260

8 260

A közvetett irányítású kiadásokból 4,2 milliárd EUR külső fellépésekhez kapcsolódik (elsősorban az előcsatlakozás, a humanitárius segítségnyújtás, a nemzetközi együttműködés és a szomszédság terén). További 6 milliárd EUR kapcsolódik Európa versenyképességének növeléséhez (olyan területeken, mint a kutatás, a műholdas navigációs rendszerek és az oktatás).

3.12.   SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Személyzeti költségek | 6 454 | 6 193 |
| Nyugdíjköltségek | 4 476 | 3 808 |
| Összesen | 10 929 | 10 002 |

millió EUR

2018

2017

Személyzeti költségek

Személyzeti költségek

6 454

6 454

6 193

6 193

Nyugdíjköltségek

Nyugdíjköltségek

4 476

4 476

3 808

3 808

Összesen

Összesen

10 929

10 929

10 002

10 002

A nyugdíjköltségek azokat a változásokat is tartalmazzák, amelyek a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségeknek az aktuáriusi feltételezésektől különböző tényezőkön alapuló aktuáriusi értékelése nyomán merültek fel. Ezért nem azonosak a tényleges éves nyugdíjkifizetésekkel, amelyek lényegesen alacsonyabbak.

3.13.   A MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOKRA VONATKOZÓ AKTUÁRIUSI FELTÉTELEZÉSEK VÁLTOZÁSAI

A MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOKRA VONATKOZÓ AKTUÁRIUSI FELTÉTELEZÉSEK VÁLTOZÁSAI

2018. január 1-jétől a munkavállalói juttatásokra vonatkozó, (az IPSAS 39 standardon alapuló) módosított EAR 12 uniós számviteli szabály alkalmazandó. E szabály szerint az aktuáriusi nyereségeket és veszteségeket („A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése”) a nettó eszközök változásaként jelenítik meg, nem pedig az eredménykimutatásban. Az új számviteli szabály nem befolyásolja az említett összegek becslését.

3.14.   FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Kamatráfordítások: | | |
| Hitelfelvételek | 1 260 | 1 373 |
| Egyéb | 26 | 22 |
| Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek | 126 | 324 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség | 95 | 12 |
| Pénzügyi lízingek | 73 | 81 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége | 25 | 39 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség | 21 | 2 |
| Egyéb | 50 | 42 |
| Összesen | 1 677 | 1 896 |

millió EUR

2018

2017

Kamatráfordítások:

Kamatráfordítások:

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

1 260

1 260

1 373

1 373

Egyéb

Egyéb

26

26

22

22

Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

126

126

324

324

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

95

95

12

12

Pénzügyi lízingek

Pénzügyi lízingek

73

73

81

81

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége

25

25

39

39

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség

21

21

2

2

Egyéb

Egyéb

50

50

42

42

Összesen

Összesen

1 677

1 677

1 896

1 896

A hitelfelvételeken keletkezett kamatráfordítás összege elsősorban a pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleken keletkezett kamatbevétel összegének felel meg (back-to-back tranzakciók).

3.15.   EGYÉB KIADÁSOK

EGYÉB KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Igazgatási és informatikai kiadások | 2 313 | 2 521 |
| Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások | 1 608 | 1 423 |
| Céltartalékok kiigazítása | 923 | 1 377 |
| Devizaárfolyam-veszteség | 341 | 446 |
| Működésilízing-kiadások | 424 | 414 |
| Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése | 1 | 67 |
| Egyéb | 598 | 509 |
| Összesen | 6 208 | 6 756 |

millió EUR

2018

2017

Igazgatási és informatikai kiadások

Igazgatási és informatikai kiadások

2 313

2 313

2 521

2 521

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások

1 608

1 608

1 423

1 423

Céltartalékok kiigazítása

Céltartalékok kiigazítása

923

923

1 377

1 377

Devizaárfolyam-veszteség

Devizaárfolyam-veszteség

341

341

446

446

Működésilízing-kiadások

Működésilízing-kiadások

424

424

414

414

Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése

Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése

1

1

67

67

Egyéb

Egyéb

598

598

509

509

Összesen

Összesen

6 208

6 208

6 756

6 756

Az igazgatási és informatikai kiadások alatt kutatás-fejlesztéshez kapcsolódó költségek is szerepelnek a következők szerint:

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Kutatási költségek | 385 | 376 |
| Nem aktivált fejlesztési költségek | 106 | 81 |
| Összesen | 491 | 456 |

millió EUR

2018

2017

Kutatási költségek

Kutatási költségek

385

385

376

376

Nem aktivált fejlesztési költségek

Nem aktivált fejlesztési költségek

106

106

81

81

Összesen

Összesen

491

491

456

456

3.16.   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Intelligens és inkluzív növekedés | Fenntartható növekedés | Biztonság és uniós polgárság | Globális Európa | Igazgatás | A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (*2) | Összesen |
| GNI-alapú források | — | — | — | — | — | 105 780 | 105 780 |
| Tradicionális saját források | — | — | — | — | — | 22 767 | 22 767 |
| Héa | — | — | — | — | — | 17 624 | 17 624 |
| Pénzbírságok | — | — | — | — | — | 6 740 | 6 740 |
| Kiadások visszafizettetése | 1 395 | 777 | 6 | 35 | 0 | 2 | 2 215 |
| Egyéb | 1 223 | 48 | 109 | 228 | 5 077 | (3 374 ) | 3 312 |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | 2 619 | 825 | 115 | 262 | 5 077 | 149 540 | 158 438 |
| Pénzügyi bevétel | 282 | 0 | 0 | 16 | 0 | 2 816 | 3 115 |
| Egyéb | 170 | (14) | (8) | 6 | 337 | 887 | 1 379 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | 453 | (13) | (8) | 23 | 337 | 3 703 | 4 494 |
| Összes bevétel | 3 072 | 812 | 107 | 285 | 5 414 | 153 243 | 162 932 |
| Tagállamok által végrehajtott kiadások: | | | | | | | |
| EMGA | — | (43 527 ) | — | — | — | — | (43 527 ) |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | — | (13 149 ) | — | — | — | — | (13 149 ) |
| ERFA és Kohéziós Alap | (30 230 ) | — | — | — | — | — | (30 230 ) |
| ESZA | (11 935 ) | — | — | — | — | — | (11 935 ) |
| Egyéb | (437) | (596) | (1 762 ) | (31) | — | — | (2 826 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | (11 565 ) | (571) | (930) | (4 496 ) | (13) | 24 | (17 551 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | (2 767 ) | 2 | (810) | (48) | — | 226 | (3 396 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | (505) | (74) | (202) | (3 236 ) | (0) | — | (4 016 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | (2 696 ) | (0) | 2 | (875) | (0) | — | (3 569 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | (1 675 ) | (369) | (447) | (699) | (6 697 ) | (1 043 ) | (10 929 ) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai | — | — | — | — | — | — | — |
| Finanszírozási költségek | (149) | (22) | (0) | (16) | (93) | (1 397 ) | (1 677 ) |
| Egyéb kiadások | (1 945 ) | (313) | (137) | (109) | (3 231 ) | (472) | (6 208 ) |
| Összes kiadás | (63 903 ) | (58 620 ) | (4 287 ) | (9 510 ) | (10 034 ) | (2 661 ) | (149 014 ) |
| Az év gazdasági eredménye | (60 831 ) | (57 808 ) | (4 180 ) | (9 225 ) | (4 620 ) | 150 581 | 13 918 |

millió EUR

Intelligens és inkluzív növekedés

Fenntartható növekedés

Biztonság és uniós polgárság

Globális Európa

Igazgatás

A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (*2)

*2

Összesen

GNI-alapú források

GNI-alapú források

—

—

—

—

—

105 780

105 780

105 780

105 780

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

—

—

—

—

—

22 767

22 767

22 767

22 767

Héa

Héa

—

—

—

—

—

17 624

17 624

17 624

17 624

Pénzbírságok

Pénzbírságok

—

—

—

—

—

6 740

6 740

6 740

6 740

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

1 395

1 395

777

777

6

6

35

35

0

0

2

2

2 215

2 215

Egyéb

Egyéb

1 223

1 223

48

48

109

109

228

228

5 077

5 077

(3 374 )

(3 374 )

3 312

3 312

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

2 619

2 619

825

825

115

115

262

262

5 077

5 077

149 540

149 540

158 438

158 438

Pénzügyi bevétel

Pénzügyi bevétel

282

282

0

0

0

0

16

16

0

0

2 816

2 816

3 115

3 115

Egyéb

Egyéb

170

170

(14)

(14)

(8)

(8)

6

6

337

337

887

887

1 379

1 379

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

453

453

(13)

(13)

(8)

(8)

23

23

337

337

3 703

3 703

4 494

4 494

Összes bevétel

Összes bevétel

3 072

3 072

812

812

107

107

285

285

5 414

5 414

153 243

153 243

162 932

162 932

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

EMGA

EMGA

—

(43 527 )

(43 527 )

—

—

—

—

(43 527 )

(43 527 )

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

—

(13 149 )

(13 149 )

—

—

—

—

(13 149 )

(13 149 )

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

(30 230 )

(30 230 )

—

—

—

—

—

(30 230 )

(30 230 )

ESZA

ESZA

(11 935 )

(11 935 )

—

—

—

—

—

(11 935 )

(11 935 )

Egyéb

Egyéb

(437)

(437)

(596)

(596)

(1 762 )

(1 762 )

(31)

(31)

—

—

(2 826 )

(2 826 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

(11 565 )

(11 565 )

(571)

(571)

(930)

(930)

(4 496 )

(4 496 )

(13)

(13)

24

24

(17 551 )

(17 551 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

(2 767 )

(2 767 )

2

2

(810)

(810)

(48)

(48)

—

226

226

(3 396 )

(3 396 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

(505)

(505)

(74)

(74)

(202)

(202)

(3 236 )

(3 236 )

(0)

(0)

—

(4 016 )

(4 016 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

(2 696 )

(2 696 )

(0)

(0)

2

2

(875)

(875)

(0)

(0)

—

(3 569 )

(3 569 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

(1 675 )

(1 675 )

(369)

(369)

(447)

(447)

(699)

(699)

(6 697 )

(6 697 )

(1 043 )

(1 043 )

(10 929 )

(10 929 )

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

—

—

—

—

—

—

—

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

(149)

(149)

(22)

(22)

(0)

(0)

(16)

(16)

(93)

(93)

(1 397 )

(1 397 )

(1 677 )

(1 677 )

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

(1 945 )

(1 945 )

(313)

(313)

(137)

(137)

(109)

(109)

(3 231 )

(3 231 )

(472)

(472)

(6 208 )

(6 208 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(63 903 )

(63 903 )

(58 620 )

(58 620 )

(4 287 )

(4 287 )

(9 510 )

(9 510 )

(10 034 )

(10 034 )

(2 661 )

(2 661 )

(149 014 )

(149 014 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(60 831 )

(60 831 )

(57 808 )

(57 808 )

(4 180 )

(4 180 )

(9 225 )

(9 225 )

(4 620 )

(4 620 )

150 581

150 581

13 918

13 918

A bevételeknek és kiadásoknak a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontása becslésen alapul, mivel nem minden kötelezettségvállalás kapcsolódik a többéves pénzügyi keret valamelyik fejezetéhez.

4.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK

4.1.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

A függő kötelezettségek az EU olyan lehetséges jövőbeli kifizetési kötelezettségei, amelyek múltbeli események vagy jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások miatt merülhetnek fel, és amelyek nem teljes mértékben az EU ellenőrzése alatt álló jövőbeli eseményektől függenek. Elsősorban (hitelekre és pénzügyi támogatási programokra vonatkozóan) nyújtott pénzügyi garanciákhoz és jogi kockázatokhoz kapcsolódnak. A pénzbírságokhoz és a pénzeszközök által fedezett garanciákhoz (lásd a 2.4.1. megjegyzést) kapcsolódók kivételével valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből (és így az uniós tagállamok által) finanszíroznak az elkövetkező években.

2.4.1.

4.1.1.   
  Költségvetési biztosítékok

Költségvetési biztosítékok

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| | Felső határ | Aláírt | Folyósított | Felső határ | Aláírt | Folyósított |
| Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák | 40 417 | 30 889 | 20 510 | 37 479 | 28 950 | 19 972 |
| ESBA-garanciák | 25 898 | 19 842 | 15 764 | 16 000 | 13 473 | 10 128 |
| Összesen | 66 315 | 50 731 | 36 273 | 53 479 | 42 423 | 30 100 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

37 479

37 479

28 950

28 950

19 972

19 972

ESBA-garanciák

ESBA-garanciák

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

16 000

16 000

13 473

13 473

10 128

10 128

Összesen

Összesen

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

53 479

53 479

42 423

42 423

30 100

30 100

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós költségvetés milyen mértékben van kitéve az EBB csoport által nyújtott garanciákhoz kapcsolódó lehetséges jövőbeli kifizetéseknek. A folyósított összegek a végső kedvezményezettek részére már nyújtott összegeket jelentik, míg az aláírt összegek a folyósított összegeken felül magukban foglalják a kedvezményezettekkel vagy pénzügyi közvetítőkkel már aláírt megállapodások szerinti, még nem folyósított összegeket is. A felső határ azt a teljes garanciát jelenti, amelynek fedezését az uniós költségvetés és így a tagállamok vállalták.

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az uniós költségvetés garanciát vállal az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott és aláírt hitelekre. 2018. december 31-én az uniós garancia által fedezett kinnlévő összeg 20 510 millió EUR-t tett ki (2017: 19 972 millió EUR). Az uniós költségvetés garantál:

| — | 19 360 millió EUR-t (2017: 18 583 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint |
| --- | --- |

—

19 360 millió EUR-t (2017: 18 583 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint

2.4.1.

| — | 1 150 millió EUR-t (2017: 1 389 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott hitelek tekintetében. |
| --- | --- |

—

1 150 millió EUR-t (2017: 1 389 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott hitelek tekintetében.

A fentiekben folyósítottként kimutatott 20 510 millió EUR-n felül az EU további 210 millió EUR összegű garanciát biztosít a Szíria részére nyújtott kinnlévő hitelekre, amelyekre vonatkozóan céltartalékokat hoztak létre.

Az EBB által nyújtott hitelekhez kapcsolódó uniós külső hitelezési megbízatási garanciák a 2007 után aláírt megállapodások (2007–2013 és 2014–2020 közötti megbízatások) fennálló egyenlegeinek 65 %-ára korlátozódnak. A 2007 előtti megállapodások vonatkozásában az uniós garancia a hitel engedélyezett összege felső határának bizonyos százalékára (a legtöbb esetben 65 %-ára, de 70, 75 vagy 100 %-ára is) korlátozódik. Ha a hitelösszeg a felső határt nem éri el, az uniós garancia a teljes összeget fedezi.

Az EU 2018. december 31-i maximális kitettségének kimutatása érdekében azonban az engedélyezett aláírandó, de még nem aláírt hiteleket (9 528 millió EUR) és az aláírt, de még nem folyósított hiteleket (10 379 millió EUR) is fel kell tüntetni.

2018 márciusában az Európai Parlament és a Tanács elfogadta az (EU) 2018/412 határozatot (22), amely lehetővé teszi az EBB uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteire vonatkozó felső összeghatárok megemelését. Az EBB-vel kötött garanciamegállapodás ennek megfelelő módosítása azt eredményezte, hogy 2018-ban az EU maximális kitettsége 3,4 milliárd EUR-val emelkedett.

22

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Az ESBA az EBB csoport kockázatviselési kapacitásának növelésére irányuló kezdeményezés, amelynek révén az EBB növelheti befektetéseit az EU-ban. Az ESBA célja az EU-n belüli további beruházások, valamint a kisvállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének támogatása. Az ESBA nem különálló jogi személy, illetve nem szigorúan vett befektetési alap. Az ESBA kockázati tartaléka védelmet nyújt az EBB számára az alapul szolgáló műveletek potenciális veszteségeivel szemben. A kockázati tartalék az EBB saját tőkéjéből nyújtott, legalább 7,5 milliárd EUR összegű fokozatos allokációból és az uniós költségvetésből biztosított, legfeljebb 26 milliárd EUR összegű garanciából áll (a továbbiakban: az ESBA uniós garanciája). Az ESBA uniós garanciáját az EU és az EBB közötti megállapodás (a továbbiakban: az ESBA-megállapodás) értelmében nyújtják az EBB-nek. Az ESBA-megállapodást 2018-ban módosították, így az most már tükrözi, hogy az ESBA uniós garanciájának felső határa a módosított ESBA-rendeletnek megfelelően 26 milliárd EUR-ra emelkedett ((EU) 2017/2396 rendelet).

Az ESBA műveleteit két keretben hajtják végre: az egyik az EBB által végrehajtott infrastruktúra és innováció keret (19,5 milliárd EUR összegű ESBA uniós garancia), a másik pedig az EBA által végrehajtott kkv-keret (6,5 milliárd EUR összegű ESBA uniós garancia); mindkettő rendelkezik adósságportfólióval és tőkeportfólióval. Az EBA az EBB-vel kötött megállapodás értelmében egy EBB-garancia alapján jár el, amelyre az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciája vállal viszontgaranciát.

Az EU és a EBB eltérő szerepet tölt be az ESBA-n belül. Az ESBA-t az EBB-n belül hozták létre, amely a műveleteket (adósság- és tőkebefektetések) finanszírozza, ehhez pedig a tőkepiacokon hitelt vesz fel. Az infrastruktúra és innováció keretet illetően az EBB függetlenül hozza meg a beruházási döntéseket, a műveleteket pedig saját szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja. Ugyanez vonatkozik az EBA által irányított kkv-keret műveleteire is.

Annak biztosítása érdekében, hogy az ESBA keretében végzett beruházások célja továbbra is a beruházásokat akadályozó piaci hiányosságok kezelése legyen, és így jogosultak legyenek az uniós garancia nyújtotta védelemre, külön ezt a célt szolgáló irányítási struktúrát hoztak létre. A független szakértőkből álló beruházási bizottság megvizsgál minden egyes, az EBB által az infrastruktúra és innováció kereten belül javasolt projektet, hogy azok jogosultak-e az uniós garanciafedezetre. Azt követően, hogy megerősítik egy művelet jogosultságát az ESBA által garantált műveletként, a projekt folytatására vonatkozó döntésre és a projektirányításra az EBB szokásos projektciklusa és irányítási folyamatai alkalmazandók. A kkv-keretet illetően a beruházási bizottság szerepe a kkv-keret termékeinek leírásával kapcsolatos konzultációra korlátozódik, amely termékeket az ESBA irányítóbizottsága és az ESBA ügyvezető igazgatója hagyja jóvá. Az ESBA-t továbbá egy öt tagú irányítóbizottság felügyeli, amelynek három tagját a Bizottság, egy tagját az EBB, egy, szavazati joggal nem rendelkező tagját pedig az Európai Parlament jelöli. A határozatokat konszenzussal, illetve – amennyiben a konszenzus nem érhető el – a szavazati joggal rendelkező tagok egyhangú szavazatával hozzák meg. Az ESBA irányítóbizottsága nem hoz beruházási döntéseket.

Az EU szerepe az EBB adósság- és tőkeinstrumentum-befektetéseiből származó potenciális veszteségekkel kapcsolatos uniós költségvetési garancia nyújtására korlátozódik. Következésképpen az EU nem vesz részt az ESBA-műveletek kiválasztásában és irányításában, nem fektet be pénzt az ESBA-műveletekbe, és nem közvetlen szerződő fél az alapul szolgáló instrumentumokban. Mivel az uniós (és az IPSAS) számviteli szabályok konszolidációra vonatkozó ellenőrzési kritériumai és számviteli követelményei nem teljesülnek, az érintett garantált eszközök nem tartoznak bele az EU összevont éves beszámolójába.

Az ESBA keretében az EBB csoport számára nyújtott uniós garancia az EU számviteli szabályaival összhangban az infrastruktúra és innováció keret adósságportfóliója tekintetében pénzügyigarancia-kötelezettségként, a kkv-keret adósságportfóliója tekintetében pénzügyi céltartalékként, valamint mindkét tőkeportfólió esetében származtatott pénzügyi eszközként (az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy kötelezettségként) kerül elszámolásra. Ezenfelül ez a megjegyzés tartalmazza a nyújtott ESBA-garanciához kapcsolódó függő kötelezettséget.

Az ESBA infrastruktúra és innováció keretének adósságportfóliója keretében az uniós garancia az EBB által végzett, elsősorban standard hiteleket és garanciákat jelentő finanszírozási műveletek portfóliójának első veszteségrészét fedezi. Az uniós garanciát akkor hívják le, amikor az adós elmulasztja a fizetés teljesítését annak esedékességekor, illetve adósságátalakítási veszteségek esetén. Az uniós garancia díját az EU által vállalt kockázat arányában fizetik ki, az EBB garantált műveletekből származó, kockázattal kapcsolatos bevételeinek az EBB és az EU közötti megosztásával. Az uniós bevételekből először a garantált műveleteken keletkezett veszteségeket kell fedezni. Az uniós garanciát ezért pénzügyigarancia-kötelezettségként tüntetik fel, és a kezdeti megjelenítéskor valós értéken értékelik, amely a kapott díjak (az uniós bevételek) nettó jelenértéke. A későbbi mérlegfordulónapokon a pénzügyigarancia-kötelezettséget a várható veszteségek, illetve az eredetileg kimutatott – és adott esetben a bevétel halmozott amortizációjával csökkentett – összeg közül a magasabbikon értékelik. A pénzügyigarancia-kötelezettséget a még beérkezendő uniós bevételektől mentesen mutatják be, amelyek összege 2018. december 31-én nulla volt (2017: nulla) – lásd a 2.11.3. megjegyzést.

2.11.3.

Az ESBA infrastruktúra és innováció keretének tőkeportfólióján belül – amely közvetlen tőkerészesedésekből vagy kvázi tőkerészesedésekből, illetve alárendelt kölcsönökből áll – az EBB egyenlő feltételek mellett ruház be saját kockázatára és az EU kockázatára is. Következésképpen az uniós garancia a tőkebefektetések EU által garantált részét, az egyes mérlegfordulónapokon elszámolt negatív értékmódosításokat (nem realizált veszteségeket), valamint a tőkekivonáskor realizált veszteségeket és az EBB finanszírozási költségeit fedezi. Amennyiben egy olyan befektetés értéke, amelyen korábban negatív értékmódosítást hajtottak végre, a későbbi beszámolók fordulónapján emelkedik, az EBB az értékmódosítás összegét az eredeti bekerülési érték erejéig visszatéríti az EU-nak. A tőkekivonás idején az EU a befektetésen keletkezett, az eredeti bekerülési értéket meghaladó nyereségekre is jogosult. Az uniós garancia díját az EBB garantált műveletekből származó bevételeiből fizetik ki, beleértve a kamatokat, osztalékokat és realizált nyereségeket. Az EU és az EBB közötti elszámolás évente, a veszteségek és a bevételek beszámításával történik.

Az ESBA kkv-keretének tőkeportfólióján belül az EU kockázatitőke- és magántőkealapokban történő részesedésszerzést garantál, amelyet az EBB finanszíroz és az EBA kezdeményez és kezel. Az uniós garanciát portfólióalapon két portfólióra: az 1. alkeretre és a 2. alkeretre vonatkozóan nyújtják. Az ESBA-garanciát a garanciával fedezett befektetésekből származó értékvesztés és realizált veszteségek fedezésére, valamint az EBB finanszírozási költségeinek fedezésére hívják le. Az EU a vállalt kockázat tekintetében a garanciával fedezett tőkeműveletekből származó osztalékok és realizált nyereségek formájában díjazásra jogosult. A 2. alkereten belül az EU „Horizont 2020” keretprogramja részben ugyanebbe a tőkeportfólióba fektet be (az EU által finanszírozott Horizont 2020 beruházást az uniós beszámolóban értékesíthető pénzügyi eszközként számolják el), és a beruházások első veszteségeit viseli, míg a további veszteségeket az uniós garancia és az EBA fedezi.

Az ESBA tőkeportfóliójára vonatkozó ESBA-garancia származtatott pénzügyi eszközként kerül besorolásra, és az eredménnyel szemben valós értékelt pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként számolják el. 2018. december 31-én az ESBA tőkeportfóliójára vonatkozó ESBA uniós garancia valós értéke 14 millió EUR-t tett ki (2017: 16 millió EUR) – lásd a 2.4.2. megjegyzést.

2.4.2.

A fenti függő kötelezettség magában foglalja a COSME, a Horizont 2020, a Kreatív Európa és az EaSI program azon műveleteinek részét, amelyet az ESBA uniós garanciája fedez a kkv-keret adósságportfóliója keretében.

Az uniós garancia kifizetéseit az ESBA-garanciaalapból teljesítenék – lásd a 2.4.1. megjegyzést. 2018 végén a garanciaalap eszközei összesen 5 452 millió EUR-t (2017: 3 504 millió EUR), kifizetetlen kötelezettségvállalásai pedig 2 688 millió EUR-t (2017: 2 633 millió EUR) tettek ki. Ezt az utóbbi összeget az 5.1. megjegyzésben fennálló kötelezettségvállalásként kimutatott összeg tartalmazza. 2018-ban 61 millió EUR összegben fizettek ki garancialehívásokat az ESBA-garanciaalapból.

2.4.1.

5.1.

4.1.2.   
  Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó biztosítékok (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó biztosítékok (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| | Lehívott | Nem lehívott | Összesen | Lehívott | Nem lehívott | Összesen |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 47 400 | — | 47 400 | 47 456 | — | 47 456 |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 1 734 | — | 1 734 | 3 114 | — | 3 114 |
| MFA | 4 388 | 980 | 5 368 | 3 924 | 460 | 4 384 |
| Euratom | 254 | 200 | 454 | 250 | 250 | 500 |
| Összesen | 53 775 | 1 180 | 54 955 | 54 744 | 710 | 55 454 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

47 400

47 400

—

47 400

47 400

47 456

47 456

—

47 456

47 456

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

1 734

1 734

—

1 734

1 734

3 114

3 114

—

3 114

3 114

MFA

MFA

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

3 924

3 924

460

460

4 384

4 384

Euratom

Euratom

254

254

200

200

454

454

250

250

250

250

500

500

Összesen

Összesen

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

54 744

54 744

710

710

55 454

55 454

Az uniós költségvetés garantálja a tagállamok és nem tagállamok részére nyújtott hitel finanszírozásához a Bizottság back-to-back ügyleteiben felvett hiteleket. Ezek a hitelfelvételek már meg vannak jelenítve kötelezettségként az uniós mérlegben – lásd a 2.11.1. megjegyzést. Amennyiben azonban az e hitelfelvételekre adott back-to-back hitelek nemteljesítővé válnának, úgy a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikke értelmében az uniós költségvetésnek kellene viselnie a meg nem fizetett összeg teljes költségét:

2.11.1.

| — | az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | az MFA-hiteleket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és |
| --- | --- |

—

az MFA-hiteleket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és

2.4.1.

| — | a kinnlévő Euratom-hitelek teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben a harmadik felek garanciája nem rendezné azokat. |
| --- | --- |

—

a kinnlévő Euratom-hitelek teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben a harmadik felek garanciája nem rendezné azokat.

A felszámolás alatt álló ESZAK által hitelfelvételből nyújtott hiteleket semmilyen uniós költségvetési biztosíték nem fedezi. Ehelyett az ilyen hiteleket a felszámolás alatt álló ESZAK pénzügyi eszközei fedezik – lásd a 2.4.1. megjegyzést.

2.4.1.

4.1.3.   
  Uniós pénzügyi eszközökre nyújtott biztosítékok

Uniós pénzügyi eszközökre nyújtott biztosítékok

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Horizont 2020 | 1 467 | 1 297 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 642 | 654 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 579 | 490 |
| Egyéb | 29 | 32 |
| Összesen | 2 717 | 2 473 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Horizont 2020

Horizont 2020

1 467

1 467

1 297

1 297

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

642

642

654

654

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

579

579

490

490

Egyéb

Egyéb

29

29

32

32

Összesen

Összesen

2 717

2 717

2 473

2 473

A költségvetési rendelet 210. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint a pénzügyi eszközhöz kapcsolódó költségvetési kiadás és az EU pénzügyi felelősségvállalása semmiképpen sem haladhatja meg az adott eszközzel kapcsolatban tett költségvetési kötelezettségvállalást, ami által elkerülhetők a költségvetést terhelő függő kötelezettségek. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy e kötelezettségeknek vagy ellenpárja van a mérleg eszközoldalán, vagy a még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások fedezik azokat. A fenti függő kötelezettségek nem tartalmazzák az ezen eszközökre képzett nettó pénzügyi céltartalékokat – lásd a 2.10. megjegyzést.

2.10.

4.1.4.   
  Jogi ügyek

Jogi ügyek

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Pénzbírságok | 3 187 | 3 242 |
| Mezőgazdaság | 653 | 1 737 |
| Kohézió | 26 | 3 |
| Egyéb | 1 867 | 481 |
| Összesen | 5 732 | 5 463 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

3 187

3 187

3 242

3 242

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

653

653

1 737

1 737

Kohézió

Kohézió

26

26

3

3

Egyéb

Egyéb

1 867

1 867

481

481

Összesen

Összesen

5 732

5 732

5 463

5 463

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Ezek az összegek elsősorban a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságok, amelyek összegét a megbírságolt vállalkozások előzetesen megfizették és amelyek vonatkozásában vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat jogerőre emelkedéséig vagy a fellebbezési időszak lejártáig fenntartják. Az előzetesen beszedett pénzbírságokon realizált kamatok az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

Amennyiben az EU elveszítené a kiszabott bírságokkal kapcsolatos ügyek bármelyikét, az előzetesen beszedett összegeket visszafizetik a vállalkozásoknak. A pénzbírságok összegét csak azok jogerőre emelkedésekor jelenítik meg költségvetési bevételként (a költségvetési rendelet 107. cikke).

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA szabályszerűségi határozataihoz, valamint a vidékfejlesztés és az előcsatlakozás terén hozott pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ.

Kohézió

Kohézió

Ide a tagállamokkal szembeni, kohéziós politikai intézkedésekkel kapcsolatos olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyeknél még nem tűzték ki a szóbeli meghallgatás időpontját vagy a Bíróság még nem hozott ítéletet.

Egyéb jogi ügyek

Egyéb jogi ügyek

E megnevezés az Unióval szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. Meg kell említeni, hogy az EUMSZ 340. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény kellően súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett tényleges kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot. A 2018-ra vonatkozó összeg elsősorban egy, az Európai Bizottság ellen egy összefonódást megtiltó határozat miatt benyújtott kártérítési keresetet érint. A jogi ügy meglehetősen új, és korai szakaszban van. Mivel nem áll rendelkezésre megbízható becslés, ennek eredményeképpen a kimutatott összeg a kért kártérítés összegének felel meg.

4.2.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Kapott garanciák: | | |
| Teljesítési biztosítékok | 321 | 352 |
| Egyéb garanciák | 19 | 22 |
| Egyéb függő követelések | 25 | 34 |
| Összesen | 366 | 409 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Kapott garanciák:

Kapott garanciák:

Teljesítési biztosítékok

Teljesítési biztosítékok

321

321

352

352

Egyéb garanciák

Egyéb garanciák

19

19

22

22

Egyéb függő követelések

Egyéb függő követelések

25

25

34

34

Összesen

Összesen

366

366

409

409

Teljesítési biztosítékok előírására annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az uniós források kedvezményezettjei teljesítsék az Unióval kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

5.   KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

Ez a megjegyzés a költségvetési eljárásról és a jövőbeli finanszírozási igényekről, nem pedig a 2018. december 31-én meglévő kötelezettségekről nyújt tájékoztatást.

A tagállamok által elfogadott többéves pénzügyi keret meghatározza a programokat, valamint megállapítja a fejezetek kötelezettségvállalási előirányzataira vonatkozó felső határokat és a kifizetési előirányzatok összegét, amelyeken belül a tagállamok költségvetési és jogi kötelezettségvállalásokat tehetnek, és végső soron kifizetéseket hajthatnak végre egy hétéves időszak alatt – lásd az 1.1. táblázatot a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések megjegyzéseiben.

A többéves pénzügyi keret felső határait a Tanács fogadta el (vagyis a tagállamok), az Európai Parlament hozzájárulásával, és a KAP finanszírozásáról szóló 1306/2013/EU rendelet 16. cikke közvetlen kapcsolatot teremt az EMGA-kiadások éves felső határa és a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet között. Az Európai Parlament és a Tanács elfogadta továbbá az EMGA-kiadásokra vonatkozó jogalapokat, amelyek a 2014–2020-as időszak egészére meghatározzák a tagállamonkénti kiadásokat.

A jogi kötelezettségvállalások aláírt programoknak, projekteknek, megállapodásoknak vagy szerződéseknek felelnek meg, így az EU-ra nézve jogilag kötelező érvényűek. A jogi kötelezettségvállalás az az aktus, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő olyan (EU-s) kötelezettségeket vállal vagy állapít meg, amelyek költséget eredményeznek (a költségvetési rendelet 2. cikkének 37. pontja).

A költségvetési kötelezettségvállalás elvben megelőzi a jogi kötelezettségvállalást, néhány többéves programnál/projektnél azonban fordítva történik: a vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalást több éves részletben teszik meg több év alatt, amennyiben az alap-jogiaktus így rendelkezik. A kohézió területén például a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR, 1303/2013/EU rendelet (23) 76. cikke úgy rendelkezik, hogy a programot jóváhagyó bizottsági határozat képezi a költségvetési rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást, de az Unió a költségvetési kötelezettségeket az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben vállalja. Más jogalapok hasonló rendelkezéseket tartalmazhatnak. Ezért előfordulhatnak olyan összegek, amelyek kifizetésére az EU jogi kötelezettséget vállalt, ám a költségvetési kötelezettségvállalást még nem tette meg – lásd az 5.2. és 5.3. megjegyzést.

23

5.2.

5.3.

Amennyiben a költségvetési kötelezettségvállalást megtették, de a későbbi kifizetéseket még nem teljesítették, a fennálló kötelezettségvállalások összegét „Reste à Liquider”-nek (RAL) hívják. Ez olyan – gyakran többéves – programok vagy projektek esetében fordulhat elő, amelyeket aláírtak, de a kifizetéseket majd csak későbbi években teljesítik. Ezek jövőbeli évekre vonatkozó kifizetési kötelezettséget jelentenek. Mivel a pénzügyi kimutatások eredményszemléletűek, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések pedig pénzforgalmi szemléletűek, a kifizetetlen teljes összeg (RAL) egy részét már érvényesítették, és az a mérlegben kötelezettségként van megjelenítve (lásd a 2.12. és 2.13. megjegyzést). E kiadásokat vagy a kapott költségtérítési igények/számlák, vagy – amennyiben az EU-t még nem értesítették az igényekről – a programok vagy projektek becsült végrehajtása alapján számítják ki – lásd az 5.1. megjegyzést. Amint a RAL-hoz kapcsolódó kifizetéseket 2018. december 31-e után teljesítik, a kötelezettséget többé nem jelenítik meg a mérlegben. A RAL még nem érvényesített részét nem a kötelezettségek között, hanem helyette az alábbiakban tüntetjük fel.

2.12.

2.13.

5.1.

Az alábbi közzétételek ezért olyan 2018. december 31-i összegeket jelentenek, amelyek kifizetésére az EU szerződéses megállapodások teljesítése alapján kötelezettséget vállalt és amelyeket következésképpen jövőbeli uniós költségvetésekből szándékozik finanszírozni.

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 5.1 | 235 836 | 221 391 |
| A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van | 5.2 | 143 883 | 211 688 |
| Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken | 5.3 | 18 126 | 20 030 |
| Összesen | | 397 845 | 453 109 |

millió EUR

Megjegyzés

2018.12.31.

2017.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

5.1

5.1

235 836

235 836

221 391

221 391

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

5.2

5.2

143 883

143 883

211 688

211 688

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

5.3

5.3

18 126

18 126

20 030

20 030

Összesen

Összesen

397 845

397 845

453 109

453 109

5.1.   MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 235 836 | 221 391 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

235 836

235 836

221 391

221 391

A fent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások (RAL, „Reste à Liquider”) 281 175 millió EUR-s összegének (lásd a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés megjegyzéseiben lévő 4.4. táblázatot) és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket a mérlegben kötelezettségként, az eredménykimutatásban pedig kiadásként tüntettek fel. A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki és/vagy amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. Amint az már kifejtettük, ez a többéves programok létezésének rendes következménye.

Megjegyzendő, hogy a 2018. december 31-én kinnlévő előfinanszírozási előlegek 50 milliárd EUR-t tettek ki (lásd a 2.5. megjegyzést). Ez olyan költségvetési kötelezettségvállalásokat jelent, amelyeket – a RAL-t csökkentve – már kifizettek, de amelyeknél az összegeket mindaddig az EU tulajdonának és nem a kedvezményezetthez tartozónak tekintik, amíg a szerződéses kötelezettségvállalások nem teljesülnek. Ezért ezek a fent közzétett RAL-hoz hasonlóan még nincsenek érvényesítve.

2.5.

5.2.   A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

| millió EUR |
| --- |
| Alap | A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A) | Aláírt jogi kötelezettségvállalások (B) | Költségvetési kötelezettségvállalások (C) | Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások (=B–C) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 262 408 | 262 408 | 179 831 | 82 578 |
| Európai Szociális Alap | 92 935 | 92 819 | 65 230 | 27 588 |
| Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz | | | | — |
| A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 3 814 | 3 814 | 2 670 | 1 144 |
| 1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK | 359 157 | 359 041 | 247 731 | 111 310 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap | 100 079 | 100 079 | 70 748 | 29 331 |
| Európai Tengerügyi és Halászati Alap | 5 749 | 5 749 | 4 048 | 1 702 |
| 2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK | 105 828 | 105 828 | 74 795 | 31 033 |
| Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 5 028 | 4 393 | 3 577 | 816 |
| Belső Biztonsági Alap | 3 016 | 2 883 | 2 159 | 724 |
| 3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG | 8 044 | 7 276 | 5 736 | 1 540 |
| Összesen | 473 030 | 472 145 | 328 262 | 143 883 |

millió EUR

Alap

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A)

Aláírt jogi kötelezettségvállalások (B)

Költségvetési kötelezettségvállalások (C)

Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások (=B–C)

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

262 408

262 408

262 408

262 408

179 831

179 831

82 578

82 578

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

92 935

92 935

92 819

92 819

65 230

65 230

27 588

27 588

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

—

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

3 814

3 814

3 814

3 814

2 670

2 670

1 144

1 144

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

359 157

359 157

359 041

359 041

247 731

247 731

111 310

111 310

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

100 079

100 079

100 079

100 079

70 748

70 748

29 331

29 331

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

5 749

5 749

5 749

5 749

4 048

4 048

1 702

1 702

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

105 828

105 828

105 828

105 828

74 795

74 795

31 033

31 033

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

5 028

5 028

4 393

4 393

3 577

3 577

816

816

Belső Biztonsági Alap

Belső Biztonsági Alap

3 016

3 016

2 883

2 883

2 159

2 159

724

724

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

8 044

8 044

7 276

7 276

5 736

5 736

1 540

1 540

Összesen

Összesen

473 030

473 030

472 145

472 145

328 262

328 262

143 883

143 883

Ezek olyan jogi kötelmek, amelyek kifizetésére az EU a megosztott irányításhoz kapcsolódó operatív programok elfogadásakor kötelezettséget vállalt. A Bizottság operatív programot jóváhagyó határozata képezi a költségvetési rendelet 110. cikke szerinti finanszírozási határozatot, és – az érintett tagállam értesítése után – az említett rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást.

Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 76. cikke kimondja:

„Az Unió költségvetési kötelezettségvállalásait az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben teljesítik. A teljesítménytartalékhoz kötődő költségvetési kötelezettségvállalásokat minden programban a program maradék pénzügyi keretétől elkülönítve kell megtenni.”

„Az Unió költségvetési kötelezettségvállalásait az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben teljesítik. A teljesítménytartalékhoz kötődő költségvetési kötelezettségvállalásokat minden programban a program maradék pénzügyi keretétől elkülönítve kell megtenni.”

A fenti táblázat a teljes többéves pénzügyi kerettel indul (A oszlop) és azokat a jogi kötelezettségvállalásokat mutatja, amelyeket még nem fedeztek költségvetési kötelezettségvállalással a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre (1B. alfejezet, 2. és 3. fejezet) vonatkozóan. E jogi kötelezettségvállalások tehát azokat a fennálló összegeket jelentik, amelyekre az EU költségvetési kötelezettséget fog vállalni, majd amelyeket 2018. december 31-ét követően ki fog fizetni. A B oszlop a Bizottság által év végéig tett jogi kötelezettségvállalásokat, a C oszlop pedig az e jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan év végén tett költségvetési kötelezettségvállalásokat mutatja.

5.3.   JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | 2017.12.31. |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 11 554 | 12 676 |
| ITER | 1 489 | 1 496 |
| Kopernikusz | 1 267 | 1 841 |
| Galileo | 493 | 253 |
| Halászati megállapodások | 46 | 133 |
| Működésilízing-kötelezettségvállalások | 2 352 | 2 577 |
| Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások | 924 | 1 054 |
| Összesen | 18 126 | 20 030 |

millió EUR

2018.12.31.

2017.12.31.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

11 554

11 554

12 676

12 676

ITER

ITER

1 489

1 489

1 496

1 496

Kopernikusz

Kopernikusz

1 267

1 267

1 841

1 841

Galileo

Galileo

493

493

253

253

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

46

46

133

133

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

2 352

2 352

2 577

2 577

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

924

924

1 054

1 054

Összesen

Összesen

18 126

18 126

20 030

20 030

Ezek az összegek azokat a hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat jelentik, amelyeket az év végéig még nem fedeztek kötelezettségvállalási előirányzatokkal a költségvetésben. Ezeket a kötelező érvényű kötelmeket a jövőben viszik majd be a költségvetésbe és fizetik ki éves részletekben.

A költségvetési rendelet 112. cikkének (2) bekezdése szerint egyes fontos programok (lásd alább) végrehajthatók éves részletekben. Ez lehetővé teszi az EU számára, hogy az egy adott évben rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokat meghaladóan tegyen jogi kötelezettségvállalásokat (támogatási megállapodásokat, hatáskör-átruházási megállapodásokat és közbeszerzési szerződéseket írjon alá). A hatályos többéves pénzügyi keret teljes allokációjának jelentős összegét ezért már leköthették. Ez különösen az alábbiakban ismertetett programokra vonatkozik:

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi támogatást nyújt a transzeurópai hálózatokhoz annak érdekében, hogy támogassa a közös érdekű projekteket a közlekedési, a távközlési és az energetikai infrastruktúra ágazatában. A CEF program jogi kötelezettségvállalásai a CEF-Közlekedés tekintetében a 2014-től 2023-ig, a CEF-Energiaügy tekintetében pedig a 2024.12.31-ig tartó végrehajtási időszakot fedik le. E kötelezettségvállalások jogalapja az 1316/2013/EU rendelet, amelynek 19. cikke rendelkezik az éves részletek alkalmazásáról.

Kopernikusz

Kopernikusz

A Kopernikusz az Unió Föld-megfigyelési programja – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az Európai Űrügynökséggel (ESA), az EUMETSAT-tal, a Mercatorral és a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központjával. A 377/2014/EU rendelet 8. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

24

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

E kötelezettségvállalások az ITER-létesítmények jövőbeli finanszírozási igényeinek 2021-ig tartó fedezésére szolgálnak. Az EU (Euratom) ITER International javára nyújtott hozzájárulását – a tagállamoktól és Svájctól érkező hozzájárulásokat is beleértve – a „Fusion for Energy” ügynökségen keresztül biztosítja. E kötelezettségvállalások alapja a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007/198/Euratom határozat módosításáról szóló, 2013. december 13-i 2013/791/Euratom tanácsi határozat (25), amely engedélyezi az éves részletek alkalmazását. Az ITER-t a következők érdekében hozták létre: az ITER létesítményeinek igazgatása és azok kiaknázásának ösztönzése; annak elősegítése, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységek végzése. Az ITER az EU-t, Kínát, Indiát, Oroszországot, Dél-Koreát, Japánt és az Amerikai Egyesült Államokat foglalja magában.

25

Galileo

Galileo

Ezeket az összegeket az európai navigációs műholdrendszer kiépítését célzó Galileo programra kötötték le – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság az 1285/2013/EU rendelet (26) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az ESA-val. Az 1285/2013/EU rendelet 9. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

26

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

E kötelezettségvállalások a harmadik országokkal a nemzetközi halászati megállapodások keretében végrehajtott műveletekre szólnak 2023-ig. E kötelezettségvállalások alapja az egyes harmadik országokra vonatkozó tanácsi határozatok (így például az Európai Unió és az Elefántcsontparti Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló jegyzőkönyv (2018–2024) megkötéséről szóló, 2019. március 4-i (EU) 2019/385 tanácsi határozat (27). Ezek olyan egyedi nemzetközi szerződéseknek tekintendők, amelyek többéves jogokat és kötelezettségeket jelentenek.

27

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Az e lízingszerződések hátralévő futamideje alatt az alapul szolgáló szerződések alapján kifizetendő kötelezettségvállalások minimális összegei a következők:

| millió EUR |
| --- |
| | Minimális lízingfizetések | |
| | 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 439 | 943 | 940 | 2 321 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 9 | 21 | 0 | 31 |
| Összesen | 448 | 964 | 940 | 2 352 |

millió EUR

Minimális lízingfizetések

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

Épületek

439

439

943

943

940

940

2 321

2 321

IT-anyagok és egyéb felszerelések

IT-anyagok és egyéb felszerelések

9

9

21

21

0

0

31

31

Összesen

Összesen

448

448

964

964

940

940

2 352

2 352

Miután az Egyesült Királyság bejelentette az Európai Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát, a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1718 európai parlamenti és tanácsi rendelet (28) alapján az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) székhelyét áthelyezték Londonból Amszterdamba. A londoni irodák jelenlegi bérleti szerződése 2039-ig tartó bérleti időszakról rendelkezik, ezért azt a lejárat előtt fel kell mondani, másként kell hasznosítani vagy harmadik fél számára viszontbérletbe kell adni.

28

A fenti táblázatban feltüntetett összegek tartalmazzák az e bérleti szerződés szerint még esedékes 468 millió EUR-t, azonban az összevont éves pénzügyi kimutatásokban szereplő jövőbeni nettó pénzügyi hatás (ha van) a főbérlővel folytatott felmondási tárgyalásoktól vagy a harmadik féllel kötött viszontbérleti szerződés feltételeitől függ.

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Az e megnevezésben feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegének felelnek meg. Az itt feltüntetett legjelentősebb összeg az Európai Parlament ingatlanszerződéseihez kapcsolódik (87 millió EUR).

6.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EU pénzügyi kockázatkezelésére vonatkozó alábbi megállapítások a következőkhöz kapcsolódnak:

| — | az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás és a felszámolás alatt álló ESZAK által felvett hitelekből nyújtott hitelek, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás és a felszámolás alatt álló ESZAK által felvett hitelekből nyújtott hitelek,

| — | a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is,

| — | költségvetési biztosítékokra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, az ESBA-garanciaalap és az EFFA-garanciaalap, és |
| --- | --- |

—

költségvetési biztosítékokra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, az ESBA-garanciaalap és az EFFA-garanciaalap, és

| — | a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök. |
| --- | --- |

—

a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök.

6.1.   A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A piaci kockázat annak a kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeli cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat nem csak a veszteségi potenciált, hanem a nyereségi potenciált is megtestesíti. Magában foglalja a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot (az EU-nak nincs egyéb jelentős árkockázata).

piaci kockázat

a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot

| — | A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered. |
| --- | --- |

—

A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered.

devizakockázat

| — | A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva. |
| --- | --- |

—

A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva.

kamatlábkockázat

A hitelkockázat annak a veszteségnek a kockázata, hogy valamely adós/hitelfelvevő nem fizeti a hitelt vagy más hitelkeretet (akár a főösszeget, akár a kamatot, vagy egyiket sem), illetve elmulasztja valamely szerződéses kötelezettsége teljesítését. A nemteljesítésnek minősülő események magukban foglalják a visszafizetések késedelmét, a hitelfelvételi visszafizetések átalakítását, valamint a csődöt.

hitelkockázat

A likviditási kockázat valamely eszköz értékesítésének nehézségéből eredő kockázat, például az a kockázat, hogy veszteség elkerülése vagy kötelezettség teljesítése érdekében egy adott értékpapírt vagy eszközt nem lehet elég gyorsan értékesíteni.

likviditási kockázat

6.2.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

Az uniós költségvetés végrehajtása során egyre inkább az operatív programok pénzügyi eszközeinek alkalmazására támaszkodnak. Az érintett összegekkel kapcsolatos további információk a 2.4.1. megjegyzésben szerepelnek.

2.4.1.

A legtöbb pénzügyi eszköz közös jellemzője, hogy a végrehajtást vagy az EBB csoporthoz (azon belül is az EBA-hoz), vagy a Bizottság és a pénzügyi intézmény közötti megállapodás alapján más pénzügyi intézményhez delegálják. Az e pénzügyi intézményekkel aláírt megállapodások szigorú feltételeket és kötelezettségeket tartalmaznak a közvetítőkre nézve annak biztosítása érdekében, hogy az uniós pénzösszegeket megfelelően kezelik és szabályszerűen tesznek róluk jelentést. Azt követően, hogy az eszközök egyikére pénzügyi hozzájárulást vállalnak, a pénzeszközöket átutalják a pénzügyi intézmény speciálisan e célra létrehozott bankszámlájára (vagyis vagyonkezelői számlára). A szóban forgó eszköztől függően a pénzügyi intézmény a vagyonkezelői számlán lévő pénzeszközöket felhasználhatja hitelek nyújtására, adósságinstrumentumok kibocsátására, tőkeinstrumentumokba való befektetésre vagy a garancia-lehívások fedezésére. Általános szabályként a pénzügyi eszközökből származó bevételeket vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

Az e pénzügyi eszközökkel kapcsolatos kockázat az alapul szolgáló megállapodásokban jelzett felső határra korlátozódik, amely az eszközre vonatkozóan a költségvetésbe bevitt összeg. Mivel a Bizottság e kockázatok kapcsán gyakran viseli az „első veszteségviselő rész”-t, és ezen eszközök célja a kockázatosabb kedvezményezettek (akik nehezen tudnak csak forráshoz jutni kereskedelmi hitelezőktől) finanszírozása, ezért valószínű, hogy valamilyen veszteség elő fog fordulni az uniós költségvetésre nézve.

Pénzügyi eszközök értékelése

Pénzügyi eszközök értékelése

A pénzügyi eszközök és kötelezettségek alábbi csoportjait nem valós értéken értékelik: pénzeszköz és pénzeszköz-egyenértékesek, hitelek, visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések, hitelfelvételek és amortizált bekerülési értéken értékelt egyéb pénzügyi kötelezettségek. Az említett pénzügyi eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értékét valós értékük észszerű közelítésének tekintik.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési műveleteket, valamint a kapcsolódó pénztárkezelést az Unió a vonatkozó tanácsi és európai parlamenti rendeletekkel, tanácsi határozatokkal és adott esetben a belső iránymutatásokkal összhangban hajtja végre. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a hitelfelvétellel, hitelekkel, pénztárkezeléssel és hasonló speciális területekkel kapcsolatos írott eljárási szabályzatokat. A hitelezési műveletek finanszírozása viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik, amely így nem eredményez nyitott kamatláb- vagy devizapozíciókat.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A bizottsági pénztárkezelési műveletek irányításának szabályait és alapelveit az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel (29) módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet, valamint a költségvetési rendelet rögzíti.

29

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált hitelek nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják a számlaköveteléseket. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált hitelek nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják a számlaköveteléseket.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra. |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra.

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek fogadása céljából egyéb bankszámlákat is nyit központi és kereskedelmi bankoknál.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A Bizottság pénztárkezelési és kifizetési műveleteinek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le (például: kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, cash flow előrejelzés, üzletmenet-folytonosság stb.), az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. Ezenfelül a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság információkat cserél a kockázatkezelésről és a bevált módszerekről.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt beérkezett összegek a kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankoknál vezetett bankszámlákon maradnak. A bankok kiválasztása a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési eljárásoknak megfelelően történik. A pénzeszközök adott bankoknál való elhelyezését a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politika szabja meg. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kezdődően kiszabott és előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott portfólióba (BUFI) fektetik be. A portfólió fő célja a pénzügyi piacokkal összefüggő kockázatok csökkentése, valamint – egységes módon számított garantált hozamai révén – a megbírságolt jogalanyok egyenlő bánásmódjának biztosítása. Az előzetesen beszedett pénzbírságok alapjának vagyonkezelését a Bizottság végzi a vagyonkezelésre vonatkozó belső iránymutatásnak megfelelően. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a meghatározott területekkel, például a pénztárkezeléssel kapcsolatos eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

A vagyonkezelési tevékenységek célkitűzései közé tartozik, hogy a Bizottság javára előzetesen befizetett pénzbírságokat a következőképpen fektessék be:

| — | szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést; ugyanakkor |
| --- | --- |

—

szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést; ugyanakkor

| — | arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan hozamot érjenek el, amely átlagosan a BUFI felmerült költségekkel csökkentett referenciahozamának felel meg, miközben megőrzik az új költségvetési rendelet 2018. augusztusi hatálybalépése előtt a portfólióba befizetett pénzbírságok nominális összegét. |
| --- | --- |

—

arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan hozamot érjenek el, amely átlagosan a BUFI felmerült költségekkel csökkentett referenciahozamának felel meg, miközben megőrzik az új költségvetési rendelet 2018. augusztusi hatálybalépése előtt a portfólióba befizetett pénzbírságok nominális összegét.

A befektetések alapjában véve az alábbi kategóriákra korlátozódnak: a tagállamok központi bankjainál, államadósság-ügynökségeknél, teljes mértékben állami tulajdonú vagy államilag garantált bankoknál vagy szupranacionális intézményeknél lekötött betétek; valamint szuverén vagy szupranacionális intézmények által kibocsátott kötvények, kincstárjegyek és letéti jegyek.

Bankgarancia

Bankgarancia

A Bizottság jelentős összegű, pénzügyi intézmények által kibocsátott garanciákkal is rendelkezik. Ezek a garanciák az uniós versenyszabályokat megsértő vállalkozásokra kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak (lásd a 2.6.1.2. megjegyzést). A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként. A garanciákat a belső kockázatkezelési politikának megfelelően kezelik. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

2.6.1.2.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit a Bizottság és az EBB közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak 1996. szeptember 17–23-i, 2002. május 8-i,2008. február 25-i,2010. november 9-i és 2018. október 28-i módosítása rögzíti. Ez a garanciaalap kizárólag euróban működik. A devizakockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket. A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet kell fordítani a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a lefedett kötelezettségvállalásokat.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapot az ESBA-rendelet hozta létre – lásd a 2.4.1. megjegyzést. Az alap eszközkezelésére vonatkozó szabályokat és elveket a 2016. január 21-i C(2016)165 bizottsági határozat tartalmazza. A kezelt eszközöknek elegendő likviditást kell biztosítaniuk a garancia esetleges lehívása esetére, ugyanakkor nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartása mellett optimális hozam- és kockázati szint kialakítását célozzák.

lásd a 2.4.1. megjegyzést

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalapot az EFFA-rendelet szerint hozták létre – lásd a 2.4.1. megjegyzést. Az EFFA-garanciaalap eszközeit a Bizottság kezeli a 2017. november 22-i C(2017)7693 bizottsági határozat 1. mellékletében szereplő belső iránymutatásokkal és vagyonkezelési iránymutatásokkal összhangban. Az eszközöket oly módon kezelik, hogy elegendő likviditást biztosítsanak a garancia esetleges lehívása esetére, ugyanakkor nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartása mellett optimális hozam- és kockázati szint kialakítását célozzák.

2.4.1.

6.3.   DEVIZAKOCKÁZAT

DEVIZAKOCKÁZAT

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

| millió EUR 2018.12.31. |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Hitelek
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Követelések és behajtható követelések | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Szállítói kötelezettségek | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Összesen | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

millió EUR 2018.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

619

619

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Hitelek
   (*3)

Hitelek

*3

6

6

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

19

19

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Összesen

Összesen

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

| millió EUR 2017.12.31. |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 680 | 57 | 17 | 56 | 12 806 | 16 | 13 632 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | (632) | — | — | — | 655 | — | 23 |
| Hitelek
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 123 | 7 | 137 |
| Követelések és behajtható követelések | 15 | 549 | 63 | 86 | 11 591 | 62 | 12 366 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 49 | 3 180 | 27 | 693 | 18 468 | 1 694 | 24 111 |
| | 118 | 3 787 | 107 | 835 | 43 642 | 1 779 | 50 268 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | — | — | — | — | — | (2) | (2) |
| Szállítói kötelezettségek | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (12) | (39 048 ) |
| | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (14) | (39 050 ) |
| Összesen | 114 | 3 785 | 107 | 834 | 4 613 | 1 765 | 11 218 |

millió EUR 2017.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

680

680

57

17

17

56

56

12 806

12 806

16

16

13 632

13 632

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

(632)

(632)

—

—

—

655

655

—

23

23

Hitelek
   (*3)

Hitelek

*3

6

6

0

—

—

123

123

7

7

137

137

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

15

15

549

63

63

86

86

11 591

11 591

62

62

12 366

12 366

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

49

49

3 180

3 180

27

27

693

693

18 468

18 468

1 694

1 694

24 111

24 111

118

118

3 787

3 787

107

107

835

835

43 642

43 642

1 779

1 779

50 268

50 268

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(12)

(12)

(39 048 )

(39 048 )

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(14)

(14)

(39 050 )

(39 050 )

Összesen

Összesen

114

114

3 785

3 785

107

107

834

834

4 613

4 613

1 765

1 765

11 218

11 218

Amennyiben az EUR 10 %-kal erősödött volna a többi devizával szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR Gazdasági eredmény |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |
| 2017 | (5) | (339) | (8) | (71) |

millió EUR Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

2017

2017

(5)

(5)

(339)

(339)

(8)

(8)

(71)

(71)

| millió EUR Nettó eszközök |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018.12.31. | (13) | (5) | (2) | (1) |
| 2017.12.31. | (5) | (5) | (2) | (5) |

millió EUR Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2018.12.31.

2018.12.31.

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

2017.12.31.

2017.12.31.

(5)

(5)

(5)

(5)

(2)

(2)

(5)

(5)

Amennyiben az EUR 10 %-kal gyengült volna e devizákkal szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR Gazdasági eredmény |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |
| 2017 | 6 | 414 | 10 | 87 |

millió EUR Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

2017

2017

6

6

414

414

10

10

87

87

| millió EUR Nettó eszközök |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018.12.31. | 16 | 6 | 2 | 1 |
| 2017.12.31. | 7 | 6 | 2 | 6 |

millió EUR Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2018.12.31.

2018.12.31.

16

16

6

6

2

2

1

1

2017.12.31.

2017.12.31.

7

7

6

6

2

2

6

6

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket legtöbbször euróban tartják, így az Uniónak nincs devizakockázata.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Ezeket a saját forrásokat átváltják euróra, amennyiben kifizetések teljesítésének fedezése érdekében szükségesek. Az e források kezelésére alkalmazandó eljárásokat a fent említett rendelet írja elő. Néhány korlátozott esetben ezeket a forrásokat közvetlenül az ugyanabban a devizában teljesítendő kifizetésekre használják fel.

A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet néhány, az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben, valamint USD-ban vagy CHF-ban tartott számlát az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel, következésképpen egyenlegük nem jelent devizakockázatnak való kitettséget.

Amennyiben a (saját forrásoktól különböző) egyéb bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében az ugyanabban a pénznemben vezetett bizottsági számlákra továbbítják, vagy átváltják euróra és euróban vezetett számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátoknak megfelelő szinten tartják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Mivel valamennyi pénzbírságot euróban róják ki és fizetik be, devizakockázatuk nincs.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

E garanciaalap pénzügyi eszközeit euróban tartják, így nincs devizakockázat. Egy hitel kedvezményezettjének nemteljesítését követően a garanciaalapból történő lehívások eredményeképpen az EU-ra engedményezett hiteleket eredeti pénznemükben teljesítik, és ezért az EU-t devizakockázatnak teszik ki. A hitel-visszafizetés ütemezéséhez kapcsolódó bizonytalanság miatt nem folyik devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység).

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap jelenleg EUR-ban és USD-ban működik. A devizakockázatot az USD-befektetések portfóliójának piaci értékét fedező származtatott ügyletek (tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek) kötése révén kezelik. A maximális nem fedezett devizakitettség korlátját a referenciaértéken és az éves stratégiai allokáción belüli teljes portfólióérték 1 %-ában rögzítették. Így az USD-befektetések piaci értékének az 1 %-os korlátot meghaladó vagy az alatti, felfelé vagy lefelé irányuló változásai az egyensúly helyreállítását váltanák ki (ugyanabba vagy ellenkező irányba tartó új tőzsdén kívüli határidős ügylet), amely ennek megfelelően kiigazítaná vagy visszafordítaná a fedezett pozíciót. A fedezet újrakiigazítását az EUR/USD átváltási árfolyam változásai is kiválthatják.

Egy hitel kedvezményezettjének nemteljesítését követően a garanciaalapból történő lehívások eredményeképpen az EU-ra engedményezett hiteleket eredeti pénznemükben teljesítik, és ezért az EU-t devizakockázatnak teszik ki. Az engedményezett hitelek esetében a hitel-visszafizetés ütemezéséhez kapcsolódó bizonytalanság miatt nem folyik devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység).

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalap jelenleg csak EUR-ban működik, de az EFFA-garanciaalap eszközeinek kezelésére vonatkozó iránymutatások lehetővé tesznek bizonyos nem EUR-ban denominált eszközökbe történő befektetéseket.

6.4.   KAMATLÁBKOCKÁZAT

KAMATLÁBKOCKÁZAT

A következő táblázat az értékesíthető pénzügyi eszközök kamatláb-érzékenységét szemlélteti a kamatlábak +/–100 bázispontos (1 %-os) lehetséges változását feltételezve.

| millió EUR |
| --- |
| | Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban | Nettó eszközökre gyakorolt hatás |
| 2018: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (348) |
| | –100 | 374 |
| 2017: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (359) |
| | –100 | 382 |

millió EUR

Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban

Nettó eszközökre gyakorolt hatás

2018: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2018: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(348)

(348)

–100

–100

374

374

2017: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2017: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(359)

(359)

–100

–100

382

382

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési tevékenységek jellegéből adódóan az Unió számottevő kamatozó eszközzel és kötelezettséggel rendelkezik. Kamatlábkockázat azonban nem merül fel, mert a hitelfelvételeket ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek).

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A Bizottság pénztára nem kölcsönöz pénzt, következésképpen nincs kitéve kamatlábkockázatnak. A különböző bankszámlákon tartott egyenlegei után azonban kamatot számítanak fel. A Bizottság ezért intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a bankszámláin realizált kamat kövesse a piaci kamatlábakat, valamint ezek lehetséges ingadozását.

A tagállamok államkincstáránál nyitott sajátforrás-számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A nemzeti központi bankoknál vezetett számlák esetében a díjazás az egyes intézmények által alkalmazott hivatalos kamatlábakon történhet. Mivel az e számlákra alkalmazott díjazás némelyike jelenleg esetlegesen negatív, készpénzkezelési eljárásokat léptettek életbe az e számlákon tartott egyenlegek minimalizálása érdekében.

Ezenfelül a sajátforrás-számlákat az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelettel összhangban védik a negatív kamatok bármilyen hatásától.

A kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartott napi egyenlegeken naponta realizálnak kamatot. Ez változó piaci kamatlábakon alapul, amelyekre szerződésben lefektetett (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözetet alkalmaznak. A kereskedelmi bankok által alkalmazott kamatlábakat szerződés szerint általában nullában rögzítik. Ennek eredményeképpen nincs olyan kockázat, hogy a Bizottság a piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábon realizáljon kamatot.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Az előzetesen beszedett pénzbírságokat pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,58 év.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,58 év.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,4 év.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Mivel az első költségvetési feltöltés csak 2018 végén kezdődött meg, az EFFA-garanciaalap elsősorban a központi bankokban tartott pénzeszközökből áll. A portfólió átlagos futamideje 0,03 év.

6.5.   HITELKOCKÁZAT

HITELKOCKÁZAT

Azok az összegek, amelyek az Unió hitelkockázatnak való kitettségét mutatják a jelentéstételi időszak végén, a 2. megjegyzésben kimutatott pénzügyi instrumentumok könyv szerinti értékei.

2.

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

| millió EUR |
| --- |
| | Összesen | Nem késedelmes, nem értékvesztett | Késedelmes, de nem értékvesztett |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl |
| Hitelek | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 16 | 16 | — | — | — |
| Összesen 2018.12.31-én | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Hitelek | 54 981 | 54 980 | 0 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 12 366 | 8 905 | 2 894 | 359 | 208 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 23 | 23 | — | — | — |
| Összesen 2017.12.31-én | 67 369 | 63 908 | 2 894 | 359 | 208 |

millió EUR

Összesen

Nem késedelmes, nem értékvesztett

Késedelmes, de nem értékvesztett

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Hitelek

Hitelek

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

16

16

16

16

—

—

—

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Hitelek

Hitelek

54 981

54 981

54 980

54 980

0

0

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

12 366

12 366

8 905

8 905

2 894

2 894

359

359

208

208

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

23

23

23

23

—

—

—

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

67 369

67 369

63 908

63 908

2 894

2 894

359

359

208

208

Az 1 éven belüli követelések és behajtható követelések 6 366 millió EUR összegben, az 1–5 év közötti követelések és behajtható követelések pedig 3 136 millió EUR összegben versenyjogi pénzbírságokhoz kapcsolódó behajtható követeléseket is magukban foglalnak. Az említett összegeket nagymértékben bankgaranciák fedezik, így a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége alacsony. Ezeket a garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként.

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

| millió EUR 2018.12.31. |
| --- |
| | AFS (*4) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (*5) | Hitelek | Követelések és behajtható követelések | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Felső középfokozatú | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Alsó középfokozatú | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Befektetésre nem ajánlott | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | | |
| 1. csoport | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| 2. csoport | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Összesen | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

millió EUR 2018.12.31.

AFS (*4)

*4

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (*5)

*5

Hitelek

Követelések és behajtható követelések

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

2. csoport

2. csoport

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Összesen

Összesen

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

| millió EUR 2017.12.31. |
| --- |
| | AFS (*4) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (*5) | Hitelek | Követelések és behajtható követelések | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 8 068 | 16 | 143 | 2 989 | 19 261 | 30 477 |
| Felső középfokozatú | 1 794 | — | 23 585 | 293 | 3 977 | 29 650 |
| Alsó középfokozatú | 2 186 | — | 27 195 | 846 | 463 | 30 691 |
| Befektetésre nem ajánlott | — | — | 3 977 | 110 | 389 | 4 476 |
| | 12 048 | 16 | 54 901 | 4 239 | 24 090 | 95 293 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | | |
| 1. csoport | — | 6 | 80 | 4 665 | 21 | 4 772 |
| 2. csoport | — | — | — | 1 | — | 1 |
| | — | 6 | 80 | 4 666 | 21 | 4 773 |
| Összesen | 12 048 | 23 | 54 980 | 8 904 | 24 111 | 100 067 |

millió EUR 2017.12.31.

AFS (*4)

*4

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (*5)

*5

Hitelek

Követelések és behajtható követelések

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

8 068

8 068

16

16

143

143

2 989

2 989

19 261

19 261

30 477

30 477

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

1 794

1 794

—

23 585

23 585

293

293

3 977

3 977

29 650

29 650

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

2 186

2 186

—

27 195

27 195

846

846

463

463

30 691

30 691

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

—

—

3 977

3 977

110

110

389

389

4 476

4 476

12 048

12 048

16

16

54 901

54 901

4 239

4 239

24 090

24 090

95 293

95 293

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

6

6

80

80

4 665

4 665

21

21

4 772

4 772

2. csoport

2. csoport

—

—

—

1

1

—

1

1

—

6

6

80

80

4 666

4 666

21

21

4 773

4 773

Összesen

Összesen

12 048

12 048

23

23

54 980

54 980

8 904

8 904

24 111

24 111

100 067

100 067

A fenti táblázat nem tartalmazza a külső hitelminősítéssel nem rendelkező tőkeinstrumentumok formájában lévő értékesíthető pénzügyi eszközöket. A fent említett négy kockázati kategória elvben a külső hitelminősítők minősítési kategóriáin alapul a következők szerint:

| — | Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű

| — | Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ - A-; Fitch F2, A+ - A- és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ - A-; Fitch F2, A+ - A- és azzal egyenértékű

| — | Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ - BBB-; Fitch F-3, BBBB+ - BBB- és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ - BBB-; Fitch F-3, BBBB+ - BBB- és azzal egyenértékű

| — | Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ - D; Fitch B, C, BB+ - D és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ - D; Fitch B, C, BB+ - D és azzal egyenértékű

Az EU a külső hitelminősítők e minősítési kategóriáit különösen a pénzügyi instrumentumok és a kereskedelmi bankok vonatkozásában referenciapontként alkalmazza, ám egyedi esetekben saját elemzését követően esetlegesen akkor is tarthat összegeket a fenti kockázati kategóriákban, ha a fent említett egy vagy több hitelminősítő esetlegesen leminősíti az adott partnert. A nem minősített partnerek 1. csoportja a tiszta múltú adósokhoz, míg a 2. csoport a múltban nem teljesítő adósokhoz kapcsolódik.

A hitelek és követelések alatt feltüntetett, befektetésre nem ajánlott kategóriába besorolt fenti összegek elsősorban a Bizottság által a pénzügyi nehézségekkel küzdő tagállamok részére folyósított pénzügyi támogatási hitelekhez, valamint a sajátforrás-rendeletek és egyéb jogalapok alapján néhány tagállammal szembeni behajtható követelésekhez kapcsolódnak. A pénzeszközök alatt feltüntetett összeg a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott, a fent említett rendelet által előírtak szerint a sajátforrás-hozzájárulások nyilvántartására szolgáló sajátforrás-bankszámlákhoz kapcsolódik. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag a költségvetés végrehajtása kapcsán felmerülő készpénzigényei fedezésére használhatja.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először állami kezességvállalások kieszközlésével, majd a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom), majd a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláiról a szükséges összegek lehívásával, végül az Unió költségvetésén keresztül történik.

A sajátforrás-határozat a tagállamok GNI-jének 1,20 %-ában rögzíti a GNI-forrás felső határát, és 2018-ban ténylegesen 0,90 %-ot használtak fel a kifizetési előirányzatok fedezésére. Ez azt jelenti, hogy 2018. december 31-én 0,30 %-os volt az e garanciák fedezésére rendelkezésre álló mozgástér. E célból az Uniónak joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a hitelezőivel szembeni uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítését.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A saját forrásokról szóló, az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az intézmények a legalacsonyabb hitel-(vagy partner-) kockázatot jelentik a Bizottság számára, mivel ezeknek a kockázatoknak tagállamaival szemben kitéve. A Bizottság pénztári forrásainak azon része tekintetében, amelyeket kifizetések végrehajtása érdekében kereskedelmi bankoknál tartanak, e számlák feltöltése „just-in-time” rendszerben történik, és a pénztári készpénzkezelési rendszer automatikusan kezeli azt. A számlákon a napi kifizetések átlagos összegének figyelembevételével minimális szintű készpénzt tartanak. Ennek következtében az e számlákon tartott napi teljes összeg folyamatosan nagyon alacsony (összességében átlagosan kevesebb mint 80 millió EUR, és mintegy 20 számla között oszlik meg), így biztosítva, hogy a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Ezeket az összegeket a napi általános pénztári egyenlegekkel érdemes összevetni, amelyek 2018-ban 6 milliárd EUR és 37 milliárd EUR között ingadoztak, és a Bizottság számláiról 2018-ban összesen 155 milliárd EUR-t meghaladó összegben teljesítettek kifizetéseket.

Emellett a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki, hogy tovább minimalizálják azokat a partnerkockázatokat, amelyeknek a Bizottság ki van téve:

| — | Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelminősítés Moody’s P-1 vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható. |
| --- | --- |

—

Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelminősítés Moody’s P-1 vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható.

| — | A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését naponta nyomon követik. |
| --- | --- |

—

A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését naponta nyomon követik.

| — | Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják. |
| --- | --- |

—

Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt előzetesen beszedett pénzbírságokra vonatkozó betéteket kezelő bankokat közbeszerzési eljárás keretében választják ki a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politikának megfelelően.

A kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként két hitelminősítőnél legalább A– (S&P vagy ezzel egyenértékű) hosszú távú hitelminősítés szükséges. Egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik. Az egyes bankoknál elhelyezett összegeket továbbá a bank szavatoló tőkéjének egy bizonyos százalékára korlátozzák, amely az egyes pénzintézetek hitelminősítésétől függően változik. E korlátok kiszámításánál figyelembe veszik az ugyanezen intézmény által a Bizottság számára kibocsátott fennálló garanciák összegét is. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló betétek megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kiszabott, előzetesen beszedett pénzbírságokból származó állampapír-befektetések kapcsán a Bizottság hitelkockázati kitettséget vállal. A legnagyobb mértékben Spanyolországgal szemben van kitéve e kockázatnak, amely a portfólió 16 %-ával rendelkezik. A legmagasabb kitettségű öt ország (Spanyolország, Franciaország, Luxemburg, Németország és Olaszország) együttesen a befektetési portfólió 67 %-át jelenti. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése A– (S&P vagy azzal egyenértékű).

Bankgarancia

Bankgarancia

Az ilyen garanciák elfogadására alkalmazott kockázatkezelési politika magas hitelminőséget biztosít a Bizottság számára. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló garanciák megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A kincstári portfólió elfogadott eszközkezelési iránymutatásai és/vagy befektetési stratégiája bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoz meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében. Ezek a korlátok és korlátozások magukban foglalják a következőket: jogosultsági kritériumok, abszolút hitelkorlátok nominális értelemben a kibocsátó kategóriájától függően, relatív koncentrációs korlátok a kibocsátó kategóriájától függően, valamint koncentrációs korlátok kibocsátásonként. Valamennyi befektetés legalább befektetésre ajánlott kategóriába van besorolva.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások, kockázati és befektetési stratégiák bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoznak meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében, amely általában a befektetésre ajánlott kategóriára korlátozódik. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése A– (S&P vagy azzal egyenértékű).

Mivel 2018. december 31-én valamennyi fennálló határidős devizaügyletben az egyetlen partner a Banque de France volt, az említett időpontban semmilyen hitelképesség-javítást, mint például fedezetet, nettósítási megállapodást vagy garanciát nem léptettek életbe. A beszámolási időszak végén pozitív valós értékkel rendelkező származtatott devizaügyletekre vonatkozó hitelkockázatnak való maximális kitettség a mérlegben szereplő könyv szerinti értékkel egyenlő.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások, kockázati és befektetési stratégiák bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoznak meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében, amely általában a befektetésre ajánlott kategóriára korlátozódik. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése a központi banknál tartott pénzeszközre vonatkozó államadósság-minősítés alkalmazásával AAA (S&P vagy azzal egyenértékű).

6.6.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Hitelfelvételek | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Szállítói kötelezettségek | (32 227 ) | — | — | (32 227 ) |
| Egyéb | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Összesen 2018.12.31-én | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |
| Hitelfelvételek | (6 700 ) | (14 862 ) | (33 279 ) | (54 841 ) |
| Szállítói kötelezettségek | (39 048 ) | — | — | (39 048 ) |
| Egyéb | (150) | (665) | (1 255 ) | (2 070 ) |
| Összesen 2017.12.31-én | (45 898 ) | (15 527 ) | (34 534 ) | (95 959 ) |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(32 227 )

(32 227 )

—

—

(32 227 )

(32 227 )

Egyéb

Egyéb

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

(6 700 )

(6 700 )

(14 862 )

(14 862 )

(33 279 )

(33 279 )

(54 841 )

(54 841 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(39 048 )

(39 048 )

—

—

(39 048 )

(39 048 )

Egyéb

Egyéb

(150)

(150)

(665)

(665)

(1 255 )

(1 255 )

(2 070 )

(2 070 )

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

(45 898 )

(45 898 )

(15 527 )

(15 527 )

(34 534 )

(34 534 )

(95 959 )

(95 959 )

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal | 477 | — | — | 477 |
| Nettó cash flow-k 2018.12.31-én | (14) | (2) | (6) | (21) |
| Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal | (634) | (2) | — | (635) |
| Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal | 638 | — | — | 638 |
| Nettó cash flow-k 2017.12.31-én | 5 | (2) | — | 3 |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

477

477

—

—

477

477

Nettó cash flow-k 2018.12.31-én

Nettó cash flow-k 2018.12.31-én

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

(634)

(634)

(2)

(2)

—

(635)

(635)

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

638

638

—

—

638

638

Nettó cash flow-k 2017.12.31-én

Nettó cash flow-k 2017.12.31-én

5

5

(2)

(2)

—

3

3

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom vonatkozásában a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap szolgál likviditási tartalékként (illetve biztonsági hálóként) a hitelfelvevő nemfizetése vagy késedelmes fizetése esetén. A fizetésimérleg-eszköz vonatkozásában a 431/2009/EK tanácsi rendelet (30) olyan eljárást ír elő, amely elegendő időt biztosít arra, hogy a Bizottság tagállamoknál vezetett sajátforrás-számláiról mobilizálják a forrásokat. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus vonatkozásában a 407/2010/EU tanácsi rendelet (31) hasonló eljárásról rendelkezik.

30

31

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az uniós költségvetési alapelvek biztosítják, hogy egy adott év folyamán elegendő általános készpénzforrás áll rendelkezésre valamennyi kifizetés teljesítésére. A teljes tagállami hozzájárulások az egyéb bevételekkel együtt valóban megegyeznek a pénzügyi év kifizetési előirányzatainak összegével. A tagállami hozzájárulásokat azonban tizenkét részletben szedik be havonta az év folyamán, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak. Ezenfelül az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek (a saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról szóló rendeletnek) megfelelően egy adott (N) hónapban jóváhagyott költségvetés-módosításhoz kapcsolódó tagállami hozzájárulások vagy az N+1. hónap első munkanapján (amennyiben a költségvetés-módosítást az adott hónap 16. napja előtt hagyják jóvá), vagy az N+2. hónap első munkanapján (amennyiben a költségvetés-módosítást az adott hónap 16. napján vagy később hagyják jóvá) állnak rendelkezésre, a kapcsolódó kifizetési előirányzatok viszont azonnal rendelkezésre állnak.

Annak biztosítása érdekében, hogy a rendelkezésre álló pénztári források mindig elegendőek legyenek egy adott hónapban végrehajtandó összes kifizetés teljesítésére, rendszeres készpénz-előrejelzési eljárások alkalmazására kerül sor, a saját források vagy további pénzeszközök pedig szükség esetén, bizonyos határokon belül és bizonyos feltételek mellett előre lehívhatók a tagállamoktól. Az elmúlt években a kiadások szezonalitása és az átfogó költségvetési megszorítások miatt fokozni kellett az év folyamán teljesített kifizetések ütemének nyomon követését. A fentieken túl, a Bizottság napi pénztárkezelési műveleteivel összefüggésben, automatizált készpénzkezelési eszközök biztosítják, hogy a Bizottság minden egyes bankszámláján napi szinten elegendő likviditás álljon rendelkezésre.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan magas likviditású értékpapírok teszik ki, amelyeket váratlan pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Emellett a pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 23 %.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az alap ezért a rövid távú kiáramlások fedezésére elegendő monetáris eszközt tart fenn. A pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 9,2 %.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan likvid eszközök teszik ki, amelyeket váratlan pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Emellett a pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 22 %.

A származtatott ügyletek elszámolása bruttó, és az elszámolás alapja a szerződéses lejáratuk. A kötelezettségeket az USD-ban denominált eszközök értékesítésén és/vagy csereügyleten keresztül teljesítik, így lehetséges, hogy az árfolyam-különbözetek miatt pénzeszköz-kiáramlás történik.

Semmilyen likviditáskezelésre nincs szükség a fedezeti/biztosítéki követelmények tekintetében, mivel a jelenlegi fedezeti partner elfogadja, hogy fedezetre/letéti felhívásra vonatkozó követelmények nélkül működjön együtt a Bizottsággal.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban.

A portfólió 97 %-a folyószámlákon tartott pénzeszköz.

Egyéb pénzügyi instrumentumok – származtatott pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi instrumentumok – származtatott pénzügyi kötelezettségek

2017-ben az EU egy származtatott ügyletet (devizaopciót) kötött a pénzügyi intézmények által nyújtott hitelekhez kapcsolódó deviza leértékelésének fedezésére (lásd a 2.11.2. megjegyzést). Emellett az EBB csoport tőkeportfólióira vonatkozó uniós garancia pénzügyi kötelezettséget eredményez a mögöttes befektetések értékében vagy értékvesztésében bekövetkező változások fedezésére. Az uniós költségvetésből finanszírozott egyéb pénzügyi instrumentumokat illetően az az összeg, amelyért ezen eszközök alapján az EU felelős, nem haladhatja meg a lekötött összeget, amely az említett tény által enyhített likviditási kockázatot jelenti.

2.11.2.

7.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

7.1.   KAPCSOLT FELEK

KAPCSOLT FELEK

Az EU kapcsolt felei a konszolidálásba bevont uniós gazdálkodó egységek, társult vállalkozások és ezen egységek felsővezetése. Az ezen egységek közötti ügyletekre az Unió szokásos működésének részeként került sor, és így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezen ügyletek vonatkozásában nincs szükség egyedi közzétételi követelményekre.

7.2.   A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

Az EU felsővezetését érintő, kapcsolt felekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és az Európai Unió Bíróságának elnöke

2. kategória: a Bizottság alelnöke és az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint a Bizottság többi alelnöke

3. kategória: a Tanács főtitkára, a Bizottság tagjai, az Európai Unió Bíróságának bírái és főtanácsnokai, a Törvényszék elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

4. kategória: a Számvevőszék elnöke és tagjai

5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

Jogosultságaik összefoglalására az alábbiakban kerül sor. További információk találhatók az Europa honlapon közzétett személyzeti szabályzatban, amely az Unió valamennyi tisztviselőjének jogait és kötelezettségeit tartalmazó hivatalos dokumentum. A felsővezetés semmilyen kedvezményes hitelben nem részesült az Uniótól.

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapilletmény (havi) | 27 903,32 | 25 274,75 – | 20 219,80 – | 21 837,39 – | 12 856,84 – |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | 20 219,80 |
| Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| Családi támogatások: | | | | | |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 |
| Eltartott gyermek | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 |
| Iskola előtti | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 |
| Iskoláztatási, vagy | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 |
| Az elnöklő bírák támogatása | tárgytalan | tárgytalan | 638,43 | tárgytalan | tárgytalan |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 512,12 | 971,82 | 638,43 | tárgytalan | tárgytalan |
| Éves utazási költségek | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan |
| Tagállamba átutalható: | | | | | |
| Iskoláztatási támogatás (*6) | Igen | Igen | Igen | Igen | Igen |
| A fizetés %-ában (*6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| A kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs költségek | visszatérített | visszatérített | visszatérített | tárgytalan | tárgytalan |
| Szolgálati jogviszony megkezdése: | | | | | |
| Beilleszkedési kiadások | 55 806,65 | 50 549,49 | 40 439,60 | 43 674,78 | visszatérített |
| | | –52 571,49 | –45 494,55 | –46 505,55 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: | | | | | |
| Újraletelepedési kiadások | 27 903,32 | 25 274,75 – | 20 219,80 – | 21 837,39 – | visszatérített |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (*7) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | tárgytalan |
| Betegségbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % |
| Levonások: | | | | | |
| Jövedelemadó | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Speciális levonás a fizetés után | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6–7 % |
| Nyugdíjjárulék | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | 10,0 % |
| Személyek száma év végén | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Alapilletmény (havi)

Alapilletmény (havi)

27 903,32

27 903,32

25 274,75 –

25 274,75 –

20 219,80 –

20 219,80 –

21 837,39 –

21 837,39 –

12 856,84 –

12 856,84 –

26 285,75

26 285,75

22 747,28

22 747,28

23 252,78

23 252,78

20 219,80

20 219,80

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

Eltartott gyermek

410,11

410,11

410,11

410,11

410,11

Iskola előtti

100,18

100,18

100,18

100,18

100,18

Iskoláztatási, vagy

278,25

278,25

278,25

278,25

278,25

A munkavégzés helyén kívüli képzés

556,5

556,5

556,5

556,5

556,5

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

638,43

638,43

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 512,12

1 512,12

971,82

971,82

638,43

638,43

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (*6)

*6

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

A fizetés %-ában (*6)

*6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

A kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs költségek

Reprezentációs költségek

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Beilleszkedési kiadások

55 806,65

50 549,49

40 439,60

43 674,78

visszatérített

–52 571,49

–45 494,55

–46 505,55

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

27 903,32

25 274,75 –

20 219,80 –

21 837,39 –

visszatérített

26 285,75

22 747,28

23 252,78

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Átmenet (a fizetés %-ában) (*7)

*7

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

tárgytalan

Betegségbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Levonások:

Levonások:

Jövedelemadó

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Speciális levonás a fizetés után

7 %

7 %

7 %

7 %

6–7 %

Nyugdíjjárulék

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

10,0 %

Személyek száma év végén

Személyek száma év végén

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló aláírásának dátumáig nem jutott a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének tudomására olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és jelentés sem érkezett ilyenről. A beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a bemutatott információk ezt tükrözik.

9.   A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

1.   Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Európai Parlament

Európai Parlament

Európai Tanács

Európai Tanács

Európai Bizottság

Európai Bizottság

Európai Számvevőszék

Európai Számvevőszék

Az Európai Unió Bírósága

Az Európai Unió Bírósága

Európai Külügyi Szolgálat

Európai Külügyi Szolgálat

Európai adatvédelmi biztos

Európai adatvédelmi biztos

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai ombudsman

Európai ombudsman

Régiók Bizottsága

Régiók Bizottsága

Az Európai Unió Tanácsa

Az Európai Unió Tanácsa

2.   Uniós ügynökségek (39)

Uniós ügynökségek (39)

2.1   
  .Végrehajtó ügynökségek (6)

.Végrehajtó ügynökségek (6)

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

2.2.   
  Decentralizált ügynökségek (33)

Decentralizált ügynökségek (33)

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

Európai Gyógyszerügynökség

Európai Gyógyszerügynökség

Európai GNSS Ügynökség

Európai GNSS Ügynökség

Európai Vegyianyag-ügynökség

Európai Vegyianyag-ügynökség

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

Eurojust

Eurojust

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

Európai Bankhatóság

Európai Bankhatóság

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

EU-LISA (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség)

EU-LISA (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség)

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

Európai Vasúti Ügynökség

Európai Vasúti Ügynökség

Közösségi Növényfajta-hivatal

Közösségi Növényfajta-hivatal

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL)

Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL)

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

Európai Képzési Alapítvány

Európai Képzési Alapítvány

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

3.   Egyéb ellenőrzött gazdálkodó egységek (2)

Egyéb ellenőrzött gazdálkodó egységek (2)

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

B.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

Európai Beruházási Alap

Európai Beruházási Alap

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

Az alábbiakban felsorolt gazdálkodó egységeket csekély jelentőségük miatt nem vonták be az EU 2018. évi összevont pénzügyi beszámolójába a tőkemódszer alkalmazásával:

BIOALAPÚ IPARÁGAK KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

BIOALAPÚ IPARÁGAK KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás az EU és a Bioalapú Iparágak Konzorciuma (BIK) köz-magán társulása. A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás arra törekszik, hogy kibontakoztassa az európai biogazdaságban rejlő lehetőségeket, előmozdítva a biológiai maradékanyagok és biológiai hulladékok környezetkímélőbb mindennapi termékekké történő, biofinomítókban, innovatív technológiák révén végzett átalakítását, amelyek a biogazdaság középpontjában állnak.

TISZTA ÉGBOLT KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

TISZTA ÉGBOLT KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

A Tiszta Égbolt a legnagyobb európai kutatási program, amely a légi járművekkel összefüggő szén-dioxid-kibocsátás, gázkibocsátások és zajszintek csökkentését célzó innovatív, élvonalbeli technológiát fejleszti ki. Az EU „Horizont 2020” keretprogramja által finanszírozott Tiszta Égbolt hozzájárul az európai légi ipari együttműködés, globális vezető szerep és versenyképesség megerősítéséhez.

AZ INNOVATÍV GYÓGYSZEREK KUTATÁSÁRA IRÁNYULÓ KEZDEMÉNYEZÉST MEGVALÓSÍTÓ KÖZÖS VÁLLALKOZÁS (IMI közös vállalkozás)

AZ INNOVATÍV GYÓGYSZEREK KUTATÁSÁRA IRÁNYULÓ KEZDEMÉNYEZÉST MEGVALÓSÍTÓ KÖZÖS VÁLLALKOZÁS (IMI közös vállalkozás)

Az IMI közös vállalkozás Európa legnagyobb olyan köz-magán társulása, melynek célja a jobb és biztonságosabb gyógyszerek kifejlesztésére irányuló folyamat felgyorsítása. Az IMI az Európai Unió és egy gyógyszeripari szövetség közös vállalkozása.

KIVÁLÓ EURÓPAI ELEKTRONIKAI ALKATRÉSZEK ÉS RENDSZEREK KÖZÖS VÁLLALKOZÁS (ECSEL, A KORÁBBI ARTEMIS ÉS ENIAC KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK ÖSSZEFONÓDÁSA)

KIVÁLÓ EURÓPAI ELEKTRONIKAI ALKATRÉSZEK ÉS RENDSZEREK KÖZÖS VÁLLALKOZÁS (ECSEL, A KORÁBBI ARTEMIS ÉS ENIAC KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK ÖSSZEFONÓDÁSA)

Az ECSEL elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel foglalkozó köz-magán társulás, amely összeköti a kutatást és a hasznosítást, összehangolja az európai és tagállami beruházások fokozását célzó stratégiákat, valamint fejlett ökoszisztémát épít ki.

ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIAI (FCH) KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIAI (FCH) KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

Az FCH a köz- és a magánszféra partnerségében valósul meg, és az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiákkal összefüggő kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket támogatja Európában. Célja, hogy felgyorsítsa e technológiák piaci bevezetését, és elősegítse, hogy a bennük rejlő lehetőségeknek megfelelő szerepet kapjanak az alacsony széndioxid-kibocsátású energetikai rendszer kialakításában.

AZ ÚJ GENERÁCIÓS EURÓPAI LÉGIFORGALMI SZOLGÁLTATÁSI RENDSZER (SESAR) MEGVALÓSÍTÁSÁT CÉLZÓ KÖZÖS VÁLLALKOZÁS (SESAR KÖZÖS VÁLLALKOZÁS)

AZ ÚJ GENERÁCIÓS EURÓPAI LÉGIFORGALMI SZOLGÁLTATÁSI RENDSZER (SESAR) MEGVALÓSÍTÁSÁT CÉLZÓ KÖZÖS VÁLLALKOZÁS (SESAR KÖZÖS VÁLLALKOZÁS)

A SESAR egy olyan köz-magán társulás, amelynek feladata, hogy valamennyi kapcsolódó kutatás-fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét.

SHIFT2RAIL KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

SHIFT2RAIL KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

A Shitf2Rail az első európai vasúti közös technológiai kezdeményezés, amely az új és fejlett technológiáknak az innovatív vasúti termékmegoldásokba történő integrálásával összpontosított kutatási és innovációs, valamint piacvezérelt megoldások kialakítására törekszik.

E gazdálkodó egységek éves beszámolója nyilvánosan hozzáférhető az egyes gazdálkodó egységek honlapján.

A PÉNZÜGYI KIMUTATÁS TÁRGYALÁSA ÉS ELEMZÉSE (32)

32

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA: 2018. ÉVI PÉNZÜGYI HELYZET | 91 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | BEVÉTELEK | 91 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | KIADÁSOK | 91 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ESZKÖZÖK | 92 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | KÖTELEZETTSÉGEK | 100 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | A KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK KEZELÉSE AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA SORÁN | 101 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET | 101 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK | 102 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK | 103 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | AZ ÚJ BELÉPŐK RÉSZÉRE FENNTARTOTT TARTALÉK (NER) 300 | 103 |
| --- | --- | --- |

2.4.

A pénzügyi kimutatás tárgyalásának és elemzésének az a célja, hogy segítséget nyújtson az olvasónak az EU összevont pénzügyi beszámolójában bemutatott pénzügyi helyzet, pénzügyi teljesítmény és cash flow-k megértéséhez. Az itt szereplő információk nem képezték ellenőrzés tárgyát.

1.   AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA: 2018. ÉVI PÉNZÜGYI HELYZET

1.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az EU összevont bevétele magában foglalja a visszterhes ügyletekhez és a nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó összegeket, amelyek közül az utóbbi összegek a legjelentősebbek.

Az alábbi ábra áttekintést nyújt a nem visszterhes ügyletek főbb kategóriáiról.

A főbb nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája (millió EUR)

A főbb nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája (millió EUR)

Image 1

Mivel a költségvetési bevételeknek meg kell egyezniük a költségvetési kiadásokkal (vagy meg kell azokat haladniuk), a fentiekben bemutatott bevételi tendencia fő hajtóereje az évente teljesített kifizetésekben rejlik. 2018-ban az összevont bevétel az előző évhez képest 20 %-kal, 163 milliárd EUR-ra növekedett elsősorban a következők miatt:

| — | a GNI-alapú források az előző évhez képest 27 milliárd EUR-val, vagyis 35 %-kal emelkedtek. Ez elsősorban a 2018. évi költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatok növekedésének hatását tükrözi. A hirtelen növekedés elsősorban a 2017. évi alacsony GNI-forrásokra, valamint a „Nem visszterhes ügyletekből származó egyéb bevételek” alatt megjelenített 2016. évi 6,4 milliárd EUR összegű költségvetési többlet hatására vezethető vissza. 2018-ban az eredménykimutatásban 2018. december 31-én megjelenített 2017. évi költségvetési többlet jóval alacsonyabb – 0,6 milliárd EUR – volt, ami megmagyarázza egyrészt a GNI-források iránti megnövekedett igényt, mivel a GNI-alapú forrásokat a költségvetés azon részének finanszírozására használják, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez, másrészt pedig az „Egyéb bevételek” csökkenését, |
| --- | --- |

—

a GNI-alapú források az előző évhez képest 27 milliárd EUR-val, vagyis 35 %-kal emelkedtek. Ez elsősorban a 2018. évi költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatok növekedésének hatását tükrözi. A hirtelen növekedés elsősorban a 2017. évi alacsony GNI-forrásokra, valamint a „Nem visszterhes ügyletekből származó egyéb bevételek” alatt megjelenített 2016. évi 6,4 milliárd EUR összegű költségvetési többlet hatására vezethető vissza. 2018-ban az eredménykimutatásban 2018. december 31-én megjelenített 2017. évi költségvetési többlet jóval alacsonyabb – 0,6 milliárd EUR – volt, ami megmagyarázza egyrészt a GNI-források iránti megnövekedett igényt, mivel a GNI-alapú forrásokat a költségvetés azon részének finanszírozására használják, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez, másrészt pedig az „Egyéb bevételek” csökkenését,

| — | a tradicionális saját források 2,2 milliárd EUR-val emelkedtek, ami az uniós jogszabályok Egyesült Királyság általi megsértéséhez kapcsolódik a 2011 novemberétől 2017 októberéig tartó időszakban. E jogsértés következtében 1,3 milliárd EUR összegű késedelmi kamatot is felszámítottak, ami megmagyarázza a pénzügyi bevételek növekedését, és |
| --- | --- |

—

a tradicionális saját források 2,2 milliárd EUR-val emelkedtek, ami az uniós jogszabályok Egyesült Királyság általi megsértéséhez kapcsolódik a 2011 novemberétől 2017 októberéig tartó időszakban. E jogsértés következtében 1,3 milliárd EUR összegű késedelmi kamatot is felszámítottak, ami megmagyarázza a pénzügyi bevételek növekedését, és

| — | 2017-hez képest 2 milliárd EUR-val emelkedett azon versenyjogi pénzbírságok összege, amelyeket az EU magánvállalkozások által elkövetett jogsértések következtében vetett ki. |
| --- | --- |

—

2017-hez képest 2 milliárd EUR-val emelkedett azon versenyjogi pénzbírságok összege, amelyeket az EU magánvállalkozások által elkövetett jogsértések következtében vetett ki.

1.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

Az összevont pénzügyi beszámolóban megjelenített fő kiadási tételek a megosztott irányítás alá tartozó transzferjellegű kifizetések, amelyek a következő alapokat érintik: i. Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA); ii. Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök; iii. Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és Kohéziós Alap (KA); és iv. Európai Szociális Alap (ESZA). Ezek az alapok 2018-ban az összes kiadás közel 66 %-át tették ki – a felosztás az alábbi ábrán látható.

A tagállamok által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan (megosztott irányítással) végrehajtott fő kiadások relatív súlya

A tagállamok által a 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan (megosztott irányítással) végrehajtott fő kiadások relatív súlya

Image 2

A közvetlen irányítás keretében felmerült kiadások a Bizottság, a végrehajtó ügynökségek és a vagyonkezelői alapok általi költségvetés-végrehajtást mutatják. Közvetett irányítás esetén a költségvetést az uniós ügynökségek, az uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és egyéb jogalanyok hajtják végre.

A közvetlen és közvetett irányítás keretében felmerült kiadások az összes kiadás hozzávetőleg 19 %-át teszik ki (28,5 milliárd EUR), és az előző pénzügyi évhez képest stabilak maradtak.

Az EU kiadásként számol el bizonyos jövőbeli kifizetési kötelezettségeket, még ha azokat nem is tüntetik fel a készpénz alapú költségvetési számlákon. Jelentős összegeket tüntetnek fel a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre vonatkozó szállítói kötelezettségek és elhatárolt költségek, valamint a biztosok, az európai parlamenti képviselők és a személyzet által megszerzett nyugdíjjogosultságokkal és egyéb, a munkaviszony megszűnése utáni jogosultságokkal kapcsolatos munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek alatt is.

A kiadások összességében 16 %-kal, 149 milliárd EUR-ra nőttek 2017-hez képest, ami főként a tagállamok által végrehajtott programokból eredő költségekből származik, amelyek körülbelül 24 %-kal vagy 19,8 milliárd EUR-val emelkedtek, mivel a programok jelenlegi szakaszában a végrehajtás előrehaladásával párhuzamosan a felmerült költségek is emelkedtek. Az emelkedéshez elsősorban az ERFA és a Kohéziós Alap, valamint az ESZA járult hozzá, amelyek együttesen 17,2 milliárd EUR összegű növekedést jelentenek.

1.3.   ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

A mérleg eszközoldalán lévő legjelentősebb tételek a pénzügyi eszközökhöz (nyújtott hitelekhez, értékesíthető pénzügyi eszközökhöz, pénzeszközökhöz) és az előfinanszírozási összegekhez kapcsolódnak, amelyek az EU eszközeinek hozzávetőleg 79 %-át teszik ki.

Az EU összevont eszközeinek összetétele

Az EU összevont eszközeinek összetétele

Image 3

2018. december 31-én a teljes eszközállomány 174,4 milliárd EUR-t tett ki, ami hozzávetőleg 5 %-os növekedést jelent. A főbb változások a következők voltak:

| — | a rövid lejáratú követelések és behajtható követelések 12,5 milliárd EUR-val növekedtek, ami közvetlenül kapcsolódik a beszámoló fordulónapjáig be nem szedett 2018. évi bevétel emelkedéséhez, |
| --- | --- |

—

a rövid lejáratú követelések és behajtható követelések 12,5 milliárd EUR-val növekedtek, ami közvetlenül kapcsolódik a beszámoló fordulónapjáig be nem szedett 2018. évi bevétel emelkedéséhez,

| — | a fenti hatást részben ellensúlyozta a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 6 milliárd EUR összegű csökkenése (lásd alább), |
| --- | --- |

—

a fenti hatást részben ellensúlyozta a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 6 milliárd EUR összegű csökkenése (lásd alább),

| — | a pénzügyi eszközök 1 milliárd EUR-val emelkedtek, elsősorban az ESBA-műveletekhez nyújtott garanciaalap feltöltéséhez kapcsolódóan, és |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszközök 1 milliárd EUR-val emelkedtek, elsősorban az ESBA-műveletekhez nyújtott garanciaalap feltöltéséhez kapcsolódóan, és

| — | az „Ingatlanok, gépek és berendezések” 0,4 milliárd EUR-val emelkedtek, ami az űreszközök (Galileo és Kopernikusz) továbbfejlesztéséből ered. |
| --- | --- |

—

az „Ingatlanok, gépek és berendezések” 0,4 milliárd EUR-val emelkedtek, ami az űreszközök (Galileo és Kopernikusz) továbbfejlesztéséből ered.

Az uniós intézmények és szervek általánosságban arra törekednek, hogy a pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként tartott összegeket alacsony szinten tartsák. Az év végén 18,1 milliárd EUR összegű készpénzállomány alacsonyabb 2017-hez képest, és a következő fő elemekből áll:

| — | A saját forrásokra vonatkozóan a kincstári egyenleg év végén tartalmazott egy 0,75 milliárd EUR-s összeget, amelyet néhány tagállam a 2018-ban elfogadott 6. számú költségvetés-módosítással kapcsolatban előre befizetett. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokra vonatkozóan a kincstári egyenleg év végén tartalmazott egy 0,75 milliárd EUR-s összeget, amelyet néhány tagállam a 2018-ban elfogadott 6. számú költségvetés-módosítással kapcsolatban előre befizetett.

| — | 2018 végén véglegesen beszedtek, de a költségvetés-módosításokban még nem tüntettek fel 1,4 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén ugyancsak a kincstári egyenleg részét képezte. |
| --- | --- |

—

2018 végén véglegesen beszedtek, de a költségvetés-módosításokban még nem tüntettek fel 1,4 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén ugyancsak a kincstári egyenleg részét képezte.

| — | A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá 7,4 milliárd EUR összegű címzett bevételt és egyéb kifizetési előirányzatot. |
| --- | --- |

—

A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá 7,4 milliárd EUR összegű címzett bevételt és egyéb kifizetési előirányzatot.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Megjegyzendő, hogy az előfinanszírozás szintjét jelentősen befolyásolja a többéves pénzügyi keret ciklusa – például a többéves pénzügyi keret időszakának elején várhatóan nagy előlegeket kell kifizetni a tagállamok részére a kohéziós politika keretében. A Bizottság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az előfinanszírozást megfelelő szinten tartsa. Egyensúlyt kell teremteni a projektek elegendő finanszírozásának biztosítása és a kiadások kellő időben történő elszámolása között.

Az uniós mérlegben szereplő teljes előfinanszírozás (amely nem tartalmazza a tagállamok részére fizetett egyéb előlegeket, valamint a Bêkou és az Afrika vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulásokat) 43,4 milliárd EUR-t tesz ki (2017: 44,3 milliárd EUR), amelynek szinte az egésze bizottsági tevékenységekhez kapcsolódik. A Bizottság által nyújtott előfinanszírozás mintegy 60 %-a megosztott irányítású, ami azt jelenti, hogy a költségvetés végrehajtását a tagállamokhoz delegálják (a Bizottság felügyeleti szerepet lát el).

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Image 4

A megosztott irányítási mód alá tartozó legjelentősebb előfinanszírozási összeg az ERFA-hoz és a Kohéziós Alaphoz kapcsolódik (14,6 milliárd EUR), és hasonló a 2017. évi összeghez.

PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK

PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK

Az EU összevont pénzügyi beszámolójában a következők vannak feltüntetve számviteli értelemben pénzügyi instrumentumként:

| — | a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében a pénzeszközöket vagy már folyósították a megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számlákra, és rendelkezésre állnak (pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként, valamint hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként), hogy fedezzék a jövőbeli garancialehívásokat, vagy befektetésre kerültek a saját tőkébe, |
| --- | --- |

—

a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében a pénzeszközöket vagy már folyósították a megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számlákra, és rendelkezésre állnak (pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként, valamint hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként), hogy fedezzék a jövőbeli garancialehívásokat, vagy befektetésre kerültek a saját tőkébe,

| — | költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében az EU olyan garanciákat nyújt partnerek számára, amelyek finanszírozása csak részben történik a Bizottság által létrehozott garanciaalapokon keresztül, és így függő kötelezettségeket keletkeztetnek az uniós költségvetés számára – lásd a 4.1. megjegyzést, és |
| --- | --- |

—

költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében az EU olyan garanciákat nyújt partnerek számára, amelyek finanszírozása csak részben történik a Bizottság által létrehozott garanciaalapokon keresztül, és így függő kötelezettségeket keletkeztetnek az uniós költségvetés számára – lásd a 4.1. megjegyzést, és

4.1.

| — | hitelek és pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kapcsolódó hitelfelvételek. |
| --- | --- |

—

hitelek és pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kapcsolódó hitelfelvételek.

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök

Az uniós költségvetésből támogatott, közvetlen és közvetett irányítás alá tartozó pénzügyi eszközök jelentősége és volumene évről évre nő. A hagyományos költségvetés-végrehajtási módhoz képest – amely vissza nem térítendő és más támogatások nyújtására terjed ki – az e megközelítés mögött álló alapvető koncepció az, hogy a költségvetésből pénzügyi eszközök révén felhasznált minden egyes euróból a tőkeáttételi hatásnak köszönhetően a végső kedvezményezett több mint 1 eurót kap pénzügyi támogatásként. Az uniós költségvetés e felhasználása arra irányul, hogy maximalizálja a rendelkezésre álló források hatását. Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök formája lehet garanciaeszköz, tőkeinstrumentum és hiteleszköz – lásd a többéves pénzügyi keret szerinti áttekintést az alábbi táblázatban. Az ezen instrumentumokban tartott eszközöket vagy pénzeszközökben és pénzeszköz-egyenértékesekben tartják, vagy befektetik az EU összevont pénzügyi beszámolójában értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt tőkeinstrumentumokba és hitelpapírokba.

Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó értékesíthető pénzügyi eszközök (év végi érték):

Image 5

Az alábbi táblázatok áttekintést nyújtanak az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközökről és azok 2018. december 31-i értékéről a többéves pénzügyi keret szerinti bontásban:

| millió EUR |
| --- |
| Több többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó | Eszközök (*8) | Kötelezettségek (*9) | Garanciák (*10) |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (EDIF) | 37 | (34) | — |
| | 37 | (34) | — |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE) | 165 | — | — |
| Környezetbarát Növekedésért Alap a keleti szomszédság részére | 63 | (0) | — |
| MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára (SANAD) | 25 | — | — |
| Vállalkozásinnovációs alap (ENIF) | 18 | — | — |
| Vállalkozásbővítési alap (ENEF) | 10 | — | — |
| MIFA hitelalap – mikrofinanszírozási kezdeményezés Ázsia részére | 9 | — | — |
| | 290 | (0) | — |
| Összesen | 327 | (34) | — |
| A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret | Eszközök | Kötelezettségek | Garanciák |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Horizont 2020 – InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia | 1 107 | (43) | (934) |
| Horizont 2020 – InnovFin kkv-garanciaeszköz | 902 | (381) | (533) |
| Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI): | 598 | (2) | (579) |
| COSME hitelgarancia-eszköz | 310 | (613) | (2) |
| Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze (PF4EE) | 34 | (0) | (5) |
| A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze | 30 | (12) | — |
| SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program | 25 | — | (11) |
| Diákhitelgarancia-eszköz | 14 | (1) | — |
| A keleti partnerség kkv-finanszírozási eszköze | 13 | (4) | (1) |
| Természetitőke-finanszírozási Eszköz | 12 | (0) | (6) |
| „Nők az üzleti életben” program a keleti partnerség országaiban | 4 | — | (4) |
| Támogatás a mongol gazdaság diverzifikálásához | 2 | — | — |
| Átruházhatósági és Átalakíthatósági Eszköz | 1 | (1) | — |
| | 3 052 | (1 057 ) | (2 075 ) |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz | 368 | (10) | — |
| COSME – Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz | 67 | (2) | — |
| Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 22 | — | — |
| Latin-amerikai Beruházási Keret | 12 | — | — |
| Afrika Mezőgazdasági és Kereskedelmi Beruházási Alap | 11 | — | — |
| | 504 | (12) | — |
| Vegyes eszközök: | | | |
| A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja – garanciaeszköz és kapacitásépítés | 73 | (39) | — |
| EU mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség eszköz | 68 | (6) | — |
| ElectriFI | 31 | — | — |
| Mezőgazdasági finanszírozási kezdeményezés | 10 | — | — |
| | 182 | (44) | — |
| Összesen | 3 738 | (1 113 ) | (2 075 ) |
| 2014 előtti többéves pénzügyi keret | Eszközök | Kötelezettségek | Garanciák |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF) | 731 | (65) | (642) |
| A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti kkv-garanciakeret | 83 | (151) | — |
| Többéves program (MAP) vállalkozásoknak | 32 | (31) | — |
| Kkv-garanciakeret | 7 | — | — |
| Európai Progress mikrofinanszírozási garanciaeszköz | 4 | (4) | — |
| | 857 | (251) | (642) |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz | 410 | (6) | — |
| Többéves keretprogram – Tőkefinanszírozási eszköz | 208 | — | — |
| Európai Energiahatékonysági Alap | 104 | — | — |
| Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap | 90 | (20) | — |
| Európai Progress mikrofinanszírozási alap | 68 | — | — |
| Marguerite Alap | 43 | — | — |
| Európai Technológiai Hitelkeret (ETF) Startup eszköz 1998 | 9 | (0) | — |
| Technológiatranszfer kísérleti projektek | 0 | — | — |
| | 932 | (26) | — |
| Vegyes eszközök: | | | |
| Gazdasági és pénzügyi együttműködési eszköz az euromediterrán partnerség keretében (MEDA) | 140 | (2) | — |
| Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) | 120 | (2) | — |
| | 260 | (4) | — |
| Összesen | 2 049 | (281) | (642) |
| Mindösszesen | 6 115 | (1 428 ) | (2 717 ) |

millió EUR

Több többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó

Eszközök (*8)

*8

Kötelezettségek (*9)

*9

Garanciák (*10)

*10

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (EDIF)

37

(34)

—

37

37

(34)

(34)

—

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE)

165

—

—

Környezetbarát Növekedésért Alap a keleti szomszédság részére

63

(0)

—

MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára (SANAD)

25

—

—

Vállalkozásinnovációs alap (ENIF)

18

—

—

Vállalkozásbővítési alap (ENEF)

10

—

—

MIFA hitelalap – mikrofinanszírozási kezdeményezés Ázsia részére

9

—

—

290

290

(0)

(0)

—

Összesen

Összesen

327

327

(34)

(34)

—

A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

Eszközök

Eszközök

Kötelezettségek

Kötelezettségek

Garanciák

Garanciák

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Horizont 2020 – InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia

1 107

(43)

(934)

Horizont 2020 – InnovFin kkv-garanciaeszköz

902

(381)

(533)

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI):

598

(2)

(579)

COSME hitelgarancia-eszköz

310

(613)

(2)

Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze (PF4EE)

34

(0)

(5)

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze

30

(12)

—

SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program

25

—

(11)

Diákhitelgarancia-eszköz

14

(1)

—

A keleti partnerség kkv-finanszírozási eszköze

13

(4)

(1)

Természetitőke-finanszírozási Eszköz

12

(0)

(6)

„Nők az üzleti életben” program a keleti partnerség országaiban

4

—

(4)

Támogatás a mongol gazdaság diverzifikálásához

2

—

—

Átruházhatósági és Átalakíthatósági Eszköz

1

(1)

—

3 052

3 052

(1 057 )

(1 057 )

(2 075 )

(2 075 )

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz

368

(10)

—

COSME – Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz

67

(2)

—

Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére

24

—

—

Climate Investor One

22

—

—

Latin-amerikai Beruházási Keret

12

—

—

Afrika Mezőgazdasági és Kereskedelmi Beruházási Alap

11

—

—

504

504

(12)

(12)

—

Vegyes eszközök:

Vegyes eszközök:

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja – garanciaeszköz és kapacitásépítés

73

(39)

—

EU mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség eszköz

68

(6)

—

ElectriFI

31

—

—

Mezőgazdasági finanszírozási kezdeményezés

10

—

—

182

182

(44)

(44)

—

Összesen

Összesen

3 738

3 738

(1 113 )

(1 113 )

(2 075 )

(2 075 )

2014 előtti többéves pénzügyi keret

2014 előtti többéves pénzügyi keret

Eszközök

Eszközök

Kötelezettségek

Kötelezettségek

Garanciák

Garanciák

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF)

731

(65)

(642)

A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti kkv-garanciakeret

83

(151)

—

Többéves program (MAP) vállalkozásoknak

32

(31)

—

Kkv-garanciakeret

7

—

—

Európai Progress mikrofinanszírozási garanciaeszköz

4

(4)

—

857

857

(251)

(251)

(642)

(642)

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz

410

(6)

—

Többéves keretprogram – Tőkefinanszírozási eszköz

208

—

—

Európai Energiahatékonysági Alap

104

—

—

Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap

90

(20)

—

Európai Progress mikrofinanszírozási alap

68

—

—

Marguerite Alap

43

—

—

Európai Technológiai Hitelkeret (ETF) Startup eszköz 1998

9

(0)

—

Technológiatranszfer kísérleti projektek

0

—

—

932

932

(26)

(26)

—

Vegyes eszközök:

Vegyes eszközök:

Gazdasági és pénzügyi együttműködési eszköz az euromediterrán partnerség keretében (MEDA)

140

(2)

—

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI)

120

(2)

—

260

260

(4)

(4)

—

Összesen

Összesen

2 049

2 049

(281)

(281)

(642)

(642)

Mindösszesen

Mindösszesen

6 115

6 115

(1 428 )

(1 428 )

(2 717 )

(2 717 )

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök

A Bizottság garanciaalapokat hozott létre (lásd az összevont pénzügyi beszámoló 4.1.1. megjegyzését) az EBB csoport részére nyújtott költségvetési biztosítékok fedezésére. E garanciaalapokat az uniós költségvetésből származó kifizetésekből töltik fel, hogy likviditási tartalékot biztosítsanak a fedezett műveletekből származó potenciális veszteségekkel szemben. A garanciaalap részére teljesített kifizetéseket pénzügyi instrumentumokba, többek között hitelpapírokba, pénzeszközökbe és lekötött betétekbe fektetik be. 2018. december 31-én a Bizottság az alábbiakban tartott pénzügyi eszközöket:

4.1.1.

| — | a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,5 milliárd EUR, |
| --- | --- |

—

a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,5 milliárd EUR,

| — | az ESBA-garanciaalap, 5,5 milliárd EUR, és |
| --- | --- |

—

az ESBA-garanciaalap, 5,5 milliárd EUR, és

| — | az EFFA-garanciaalap, 0,3 milliárd EUR. |
| --- | --- |

—

az EFFA-garanciaalap, 0,3 milliárd EUR.

Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó hitelek és kapcsolódó hitelfelvételek

Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó hitelek és kapcsolódó hitelfelvételek

A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács határozatai alapján pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak és harmadik országoknak a tőkepiacokról finanszírozott kétoldalú hitelek formájában, az uniós költségvetés garanciájával.

Az EU képviseletében eljáró Bizottság jelenleg a következő három fő programot működteti, amelyek keretében hiteleket nyújthat:

| — | európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM), |
| --- | --- |

—

európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM),

| — | fizetésimérleg-támogatás, és |
| --- | --- |

—

fizetésimérleg-támogatás, és

| — | makroszintű pénzügyi támogatás. |
| --- | --- |

—

makroszintű pénzügyi támogatás.

Az uniós hitelezés finanszírozásához szükséges tőkét a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményeknél veszik fel.

2018. december 31-én az EFSM és a fizetésimérleg-eszköz keretében biztosított pénzügyi támogatásra nyújtott hitelek nominális összege az alábbiak szerint alakult:

| | | | milliárd EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| | BOP | EFSM (*11) | | ÖSSZESEN |
| | Lettország | Románia | Összesen | Írország | Portugália | Összesen |
| Összes nyújtott | 3,1 | 5,0 (*12) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| 2018.12.31-ig folyósított összesen | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| 2018.12.31-ig visszafizetett összesen | (2,2) | (4) | (6,2) | — | — | — | (6,2) |
| 2018.12.31-én kinnlévő összeg | 0,7 | 1 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

milliárd EUR

milliárd EUR

BOP

EFSM (*11)

*11

ÖSSZESEN

Lettország

Románia

Összesen

Írország

Portugália

Összesen

Összes nyújtott

3,1

5,0 (*12)

*12

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

2018.12.31-ig folyósított összesen

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

2018.12.31-ig visszafizetett összesen

(2,2)

(4)

(6,2)

—

—

—

(6,2)

2018.12.31-én kinnlévő összeg

0,7

1

1,7

22,5

24,3

46,8

48,5

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (EFSM) azért hozták létre, hogy pénzügyi támogatást nyújtson minden olyan tagállamnak, amely általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán súlyos gazdasági-pénzügyi zavarral küzd, vagy annak komoly veszélye áll fenn. Az EFSM 2011 és 2014 között a reformok végrehajtásától függő pénzügyi támogatást nyújtott Írországnak és Portugáliának.

A program lejárt, és további hitel nem hívható le, jóllehet továbbra is igénybe lehet venni olyan konkrét feladatokra, mint például az Írországnak és Portugáliának nyújtott hitelek futamidejének meghosszabbítása és áthidaló hitelek nyújtása.

Az EFSM-program fő pontjai a következők:

Írország

| — | Írország 2010 decemberében igényelte az EFSM keretében nyújtott teljes 22,5 milliárd EUR-s összeget, amelyet nyolc részletben folyósítottak 2011 januárja és 2014 márciusa között, |
| --- | --- |

—

Írország 2010 decemberében igényelte az EFSM keretében nyújtott teljes 22,5 milliárd EUR-s összeget, amelyet nyolc részletben folyósítottak 2011 januárja és 2014 márciusa között,

| — | Írországnak lehetősége van arra, hogy az EFSM keretében nyújtott hitelek futamidejét a maximális súlyozott átlagos lejárat meghosszabbítása alapján a Tanács által 2013-ban biztosított 19,5 évre meghosszabbítsa. |
| --- | --- |

—

Írországnak lehetősége van arra, hogy az EFSM keretében nyújtott hitelek futamidejét a maximális súlyozott átlagos lejárat meghosszabbítása alapján a Tanács által 2013-ban biztosított 19,5 évre meghosszabbítsa.

| — | A 3,4 milliárd EUR, illetve 0,5 milliárd EUR összegű törlesztést 2018 áprilisára, illetve októberére ütemezték be. Írország a futamidő meghosszabbítását kérte. Az összegeket jóváhagyták és 2018-ban piaci hitelfelvétellel finanszírozták. Az összegeket két részletben kell majd törleszteni: 2025-ben 2,4 milliárd EUR-t, 2033-ban pedig 1,5 milliárd EUR-t. |
| --- | --- |

—

A 3,4 milliárd EUR, illetve 0,5 milliárd EUR összegű törlesztést 2018 áprilisára, illetve októberére ütemezték be. Írország a futamidő meghosszabbítását kérte. Az összegeket jóváhagyták és 2018-ban piaci hitelfelvétellel finanszírozták. Az összegeket két részletben kell majd törleszteni: 2025-ben 2,4 milliárd EUR-t, 2033-ban pedig 1,5 milliárd EUR-t.

Portugália

| — | Portugália 2011 májusában az EFSM által nyújtott 26 milliárd EUR-ból 24,3 milliárd EUR-t igényelt, amelyet hét részletben folyósítottak 2011 májusa és 2014 novembere között. 2018 októberére 0,6 milliárd EUR törlesztését ütemezték, de Írországhoz hasonlóan Portugália is a futamidő meghosszabbítását kérte, és a kölcsönt 2033-as új lejárattal refinanszírozták a piacokon. |
| --- | --- |

—

Portugália 2011 májusában az EFSM által nyújtott 26 milliárd EUR-ból 24,3 milliárd EUR-t igényelt, amelyet hét részletben folyósítottak 2011 májusa és 2014 novembere között. 2018 októberére 0,6 milliárd EUR törlesztését ütemezték, de Írországhoz hasonlóan Portugália is a futamidő meghosszabbítását kérte, és a kölcsönt 2033-as új lejárattal refinanszírozták a piacokon.

BOP

BOP

A fizetésimérleg-eszköz olyan támogatási program, amelyet a fizetési mérlegükkel kapcsolatban nehézségekkel küzdő vagy nehézségekkel fenyegetett, euróövezeten kívüli országok számára alakítottak ki. A fizetésimérleg-támogatás a mögöttes gazdasági problémák kezelésére kidolgozott szakpolitikák végrehajtásától függő középtávú hitelek formájában valósul meg. Az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás jellemzően a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) és más nemzetközi intézményekkel vagy országokkal együttműködésben valósul meg.

A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében nyújtott középtávú európai uniós pénzügyi támogatást 2008 novemberében Magyarország, majd 2009 januárjában és májusában Lettország és Románia javára aktiválták, hogy összesen 14,6 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalással segítsék a piaci bizalom helyreállítását ezekben az országokban. A Magyarországra vonatkozó fizetésimérleg-támogatási program 2010-ben lejárt, és 2016-ban teljes egészében visszafizetésre került. A Lettországra és Romániára vonatkozó támogatási programok 2012-ben lejártak, így további részletek nem folyósíthatók.

Ezenfelül a Romániára vonatkozó két elővigyázatossági pénzügyi támogatási program 2013-ban, illetve 2015-ben lehívás nélkül lejárt.

A főbb pontok az alábbiak:

| — | 2018 folyamán a fizetésimérleg-támogatás kedvezményezett tagállamai időben és teljes egészében visszafizettek 1,45 milliárd EUR-t, amelyből 1,35 milliárd EUR Romániától származó tőketörlesztéshez kapcsolódott, a fennmaradó összeg pedig a kamatokat jelenti, és |
| --- | --- |

—

2018 folyamán a fizetésimérleg-támogatás kedvezményezett tagállamai időben és teljes egészében visszafizettek 1,45 milliárd EUR-t, amelyből 1,35 milliárd EUR Romániától származó tőketörlesztéshez kapcsolódott, a fennmaradó összeg pedig a kamatokat jelenti, és

| — | a 2018 végén fennmaradó összeg összesen 1,8 milliárd EUR, Lettország esetében 0,7 milliárd EUR, Románia esetében pedig 1 milliárd EUR. |
| --- | --- |

—

a 2018 végén fennmaradó összeg összesen 1,8 milliárd EUR, Lettország esetében 0,7 milliárd EUR, Románia esetében pedig 1 milliárd EUR.

MAKROSZINTŰ PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS (MFA)

MAKROSZINTŰ PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS (MFA)

Az MFA az EU által az EU-n kívüli, fizetésimérleg-válsággal küzdő partnerországok részére nyújtott pénzügyi támogatást jelent. Közép- és hosszú távú hitelek vagy támogatások, vagy ezek kombinációja formájában valósul meg, és csak olyan országok számára áll rendelkezésre, amelyek folyósítással járó IMF-program kedvezményezettjei.

Az MFA-program keretében 2018. december 31-én kinnlevő hitelek nominális összege 4,4 milliárd EUR-t tett ki.

1.4.   KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

A mérleg kötelezettségoldalának legjelentősebb tételeit elsősorban az alábbi négy fő tétel képezi: i. nyugdíjkötelezettség és egyéb munkavállalói juttatási kötelezettségek; ii. hitelfelvételek; iii. harmadik felek felé fennálló szállítói kötelezettségek; és iv. elhatárolt költségek.

Az EU konszolidált mérlegében szereplő kötelezettségek összetétele

Az EU konszolidált mérlegében szereplő kötelezettségek összetétele

Image 6

2018. december 31-én az összes kötelezettség 235,9 milliárd EUR-t tett ki, ami megfelel az előző évi szintnek.

A fő változások az alábbi hatásokhoz kapcsolódnak:

| — | a szállítói kötelezettségek 6,8 milliárd EUR-val csökkentek a saját forrásokkal kapcsolatban a tagállamoknak fizetendő összegek (vagyis az uniós költségvetéshez való olyan hozzájárulások, amelyeket költségvetés-módosítást követően év végén vissza kell téríteni) csökkenése miatt. Ebben az évben további hozzájárulások voltak esedékesek a tagállamoktól, |
| --- | --- |

—

a szállítói kötelezettségek 6,8 milliárd EUR-val csökkentek a saját forrásokkal kapcsolatban a tagállamoknak fizetendő összegek (vagyis az uniós költségvetéshez való olyan hozzájárulások, amelyeket költségvetés-módosítást követően év végén vissza kell téríteni) csökkenése miatt. Ebben az évben további hozzájárulások voltak esedékesek a tagállamoktól,

| — | a pénzügyi kötelezettségek kismértékben, 1 milliárd EUR-val csökkentek, elsősorban a hitelfelvételek visszafizetéséből (1,35 milliárd EUR) a BOP-program keretében Romániának nyújtott hitelhez kapcsolódóan, és |
| --- | --- |

—

a pénzügyi kötelezettségek kismértékben, 1 milliárd EUR-val csökkentek, elsősorban a hitelfelvételek visszafizetéséből (1,35 milliárd EUR) a BOP-program keretében Romániának nyújtott hitelhez kapcsolódóan, és

| — | a fenti hatásokat ellensúlyozta a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség 7,3 milliárd EUR összegű emelkedése. |
| --- | --- |

—

a fenti hatásokat ellensúlyozta a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség 7,3 milliárd EUR összegű emelkedése.

A kötelezettség összes többi tétele összességében stabil maradt. Megjegyzendő, hogy a hosszú távú pénzügyi kötelezettségek (hitelfelvételek) növekedtek, amelyet a rövid távú elemek hasonló csökkenése ellensúlyoz. Ez az EFSM keretében Írországra (3,9 milliárd EUR) és Portugáliára (0,6 milliárd EUR) vonatkozó adósságátütemezéshez kapcsolódik.

Összes beérkezett és a mérleg szállítói kötelezettség fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Összes beérkezett és a mérleg szállítói kötelezettség fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Image 7

Nettó eszközök

Nettó eszközök

Az eszközöket meghaladó kötelezettségállomány nem jelenti azt, hogy az uniós intézmények és szervek pénzügyi nehézségekkel küzdenének, hanem inkább azt, hogy bizonyos kötelezettségeket jövőbeli éves költségvetésekből kell majd finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást a folyó évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak a következő vagy későbbi években, jövőbeni költségvetésekből kerül sor, a kapcsolódó bevételeket csak a jövőbeni időszakokban számolják el. A kiemelendő legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységei (amelyek nagy részét általában a következő pénzügyi év első negyedévében fizetik ki) és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek (amelyeket a következő 30 év során teljesítenek).

2.   A KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK KEZELÉSE AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA SORÁN

2.1.   MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET

MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET

Az EU makrogazdasági környezete (33) hatást gyakorol az uniós tagállamok azon képességére, hogy teljesítsék az uniós intézményekkel és szervekkel szembeni finanszírozási kötelezettségeiket, ezáltal pedig az EU azon képességére, hogy folytassa az uniós szakpolitikák végrehajtását.

33

Az európai gazdaság 2018-ban immár hatodik éve nőtt, ám – belső és külső tényezők kombinációja miatt – a vártnál alacsonyabb ütemben, különösen az év második felében. A belső tényezők közé tartozik az európai feldolgozóiparban (különösen az autógyártásban) a harmadik negyedévben bekövetkezett zavarok, valamint néhány tagállamban a társadalmi feszültségek és a fiskális politika bizonytalansága. A legfontosabb külső tényezők közé tartozik a kereskedelmi politikákkal kapcsolatos fokozott bizonytalanság, különösen az USA és Kína között, valamint a globális feldolgozóipari termelés csökkenő tendenciája, amely különösen a globális kereskedelem növekedésének lassulásához vezetett, főként az euróövezet viszonylatában.

E fejlemények ellenére az európai gazdaság alapjai továbbra is erősek, és a gazdaság a következő két évben várhatóan tovább fog növekedni, de mérsékeltebb ütemben.

Az euróövezeti és az uniós GDP a becslések szerint 2018-ban 1,9 %-kal nőtt. Az euróövezeti GDP az előrejelzések szerint 2019-ben 1,3 %-kal, 2020-ban pedig 1,6 %-kal növekszik, míg az uniós GDP-növekedés az előrejelzések szerint 2019-ben 1,5 %, 2020-ban pedig 1,7 % lesz.

Az általános infláció 2018-ban 1,7 % volt a 2017. évi 1,5 %-hoz képest. Mivel a 2019-es és 2020-as olajárak a jelenlegi becslések szerint alacsonyabbak lesznek a 2018. őszinél, az euróövezeti infláció az előrejelzések szerint 2019-ben 1,4 %-ra mérséklődik, majd 2020-ban enyhén, 1,5 %-ra emelkedni fog. Az EU egészére nézve az infláció idén várhatóan 1,6 % lesz, és 2020-ban 1,8 %-ra fog emelkedni.

Az euróövezeti munkaerőpiac helyzete 2018 első három negyedévében tovább javult. A foglalkoztatottak száma 2018 harmadik negyedévében elérte az euróövezetben valaha mért legmagasabb szintet, 2018 decemberében pedig az euróövezetben a munkanélküliségi ráta 7,9 % volt, amely 2008 októbere óta a legalacsonyabb.

A gazdasági kilátásokkal kapcsolatos kockázatok továbbra is jelentősek, mivel a kereskedelmi feszültségek és azok bizonytalan alakulása továbbra is aggodalomra ad okot. Az Egyesült Államok a fiskális politika hirtelen változásainak lehet kitéve. A kínai gazdaság a vártnál gyorsabban lassulhat. A globális pénzügyi piacok és számos feltörekvő piac ki van téve a kockázatvállalási hajlandóság és a növekedési várakozások hirtelen változásának. Az EU tekintetében a belső tényezők hatása a vártnál hosszabb lehet, és a brexit továbbra is bizonytalansági forrás.

Ami pozitívum, hogy a még mindig kedvező munkaerőpiaci feltételek erősebb belső keresletet eredményezhetnek, míg a kedvezményezett országokban az uniós források szélesebb körű felhasználása további beruházásokat vonhat maga után. A globális GDP-re vonatkozó kilátások stabilak maradnak, és a növekedés a következő két évben várhatóan 3,8 %-os lesz.

2.2.   PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az EU pénzügyi támogatási programokra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési műveletei nem költségvetési műveletek. A forrásokat általánosságban „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben veszik fel és kölcsönzik tovább a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a pénzügyi eszközök adósságszolgálatával kapcsolatos jogi kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja az időben és teljes mértékben történő törlesztést. A Bizottság eljárásokat alakított ki annak biztosítására, hogy a hitelfelvételt nemteljesítés esetén is visszafizessék.

Az uniós hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet az uniós tagállamok garantálnak (költségvetési függő kötelezettségek). Az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett hiteleket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi. A kedvezményezett tagállam nemteljesítése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint a Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott hitelek kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve. A „back-to-back” hitelezés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy devizaárfolyam-kockázat.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti a teljes nyújtott összeget, a folyósítandó részletek számát és a hitelcsomag (átlagos) futamidejének maximumát. A Bizottság és a kedvezményezett ország ezt követően megállapodik a hitel/finanszírozás paramétereiről, különösen a részletek futamidejéről. Ezenfelül a hitel első részletének kivételével valamennyi részlet a szakpolitikai feltételek teljesítésétől függ, az EU/IMF közös pénzügyi segítségével összefüggésben, ami a finanszírozási műveletek ütemezését befolyásoló újabb tényező. Ez azt jelenti, hogy a kibocsátások ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelezési tevékenységtől függ. A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 3–30 év közötti.

A következő táblázat áttekintést nyújt az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus és a fizetésimérleg-eszköz keretében nyújtott hitelek 2018. december 31-én kinnlévő névértékeire vonatkozó visszafizetési ütemtervéről:

| milliárd EUR |
| --- |
| | BOP | EFSM | ÖSSZESEN |
| Lettország | Románia | Összesen | Írország | Portugália | Összesen |
| 2019 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | — | — | — | 1,5 |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Összesen | 0,7 | 1,0 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

milliárd EUR

BOP

EFSM

ÖSSZESEN

Lettország

Románia

Összesen

Írország

Portugália

Összesen

2019

0,5

1,0

1,5

—

—

—

1,5

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Összesen

Összesen

0,7

0,7

1,0

1,0

1,7

1,7

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

48,5

48,5

A kormányközi pénzügyi stabilitási mechanizmusok: az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (ESFS) és az Európai Stabilitási Mechanizmus az uniós szerződések keretén kívül esnek, ezért nem szerepelnek az EU összevont éves beszámolójában.

2.3.   KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK

KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK

Az EU biztosítékokat nyújtott az EBB csoport számára az EU-n kívül nyújtott hitelekre és az ESBA-garancia által fedezett hitel- és tőkefinanszírozási műveletekre. 2018. december 31-én az EU az összevont pénzügyi beszámolóhoz fűzött megjegyzésekben (lásd a 4.1.1. megjegyzést) függő kötelezettséget mutatott ki mindkét garanciára vonatkozóan, míg a meglévő kötelemnek minősülő összegeket céltartalékként a pénzügyi kimutatásokban jelenítette meg (lásd az összegeket a pénzügyi kimutatások 2.10. megjegyzését). Annak érdekében, hogy csökkentse azt a kockázatot, amelyet az EBB csoport általi garancialehívás gyakorolhat az uniós költségvetésre, az EU két külön garanciaalapot hozott létre: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot és az ESBA-garanciaalapot.

4.1.1.

2.10.

Az uniós költségvetésből finanszírozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap az EBB harmadik országoknak szóló külső hitelezési megbízatási tevékenységére vonatkozó, év végén kinnlévő garantált hitelek 9 %-ára nyújt fedezetet. 2018. december 31-én a 2,5 milliárd EUR összegű teljes eszközérték 20,7 milliárd EUR összegű folyósított összegre vonatkozó kitettséget fedezett.

Az ESBA-garanciaalap 2016-ban kezdte meg működését. A módosított ESBA-rendelet ((EU) 2017/2396 rendelet) alapján az uniós ESBA-garancia felső határa (az eredeti 16 milliárd EUR-ról) 26 milliárd EUR-ra emelkedett, a garanciaalap korlátja pedig a teljes uniós garanciakötelezettség 35 %-ára csökkent (az eredeti 50 %-ról). Az ESBA-garanciaalap teljes összege ezért várhatóan 9,1 milliárd EUR lesz. Az ESBA-megállapodást 2018-ban a módosított ESBA-rendelettel összhangban módosították. Az ESBA-garanciaalap teljes eszközállománya 2018. december 31-én 5,5 millió EUR volt, amely 15,8 milliárd EUR összegű folyósított összegekre nyújt fedezetet.

Az EFFA-rendelet ((EU) 2017/1601 rendelet) új garanciaalapot hozott létre, az EFFA-garanciaalapot. Az alaphoz való első uniós költségvetési hozzájárulások 2018-ban érkeztek be, de 2018. december 31-én semmilyen garanciamegállapodás nem volt érvényben.

2.4.   AZ ÚJ BELÉPŐK RÉSZÉRE FENNTARTOTT TARTALÉK (NER) 300

AZ ÚJ BELÉPŐK RÉSZÉRE FENNTARTOTT TARTALÉK (NER) 300

A NER 300 alap a kibocsátáskereskedelmi rendszer kibocsátási egységeinek értékesítéséből származik, és kedvezményezettjei azok a tagállamok, amelyek az innovatív alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai demonstrációs projektek finanszírozására használják fel a pénzt. A tagállamok nevében a Bizottság irányítja a programot, míg az EBB a NER 300 alap eszközkezeléséért felelős, és a Bizottsággal kötött együttműködési megállapodás értelmében technikai tanácsadóként működik. Mivel sem a kibocsátási egységekből származó bevételek, sem a finanszírozott projektek költségei nem képezik az uniós költségvetés részét, ezek az összegek nem kerülnek elszámolásra az uniós beszámolóban.

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (34)

34

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 105 |
| --- | --- |

| A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI | 106 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ | 109 |
| --- | --- |

| 1. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET | 109 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET | 109 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK) | 110 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ÉVES KÖLTSÉGVETÉS | 110 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | BEVÉTELEK | 111 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA | 112 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL | 113 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | A 2018. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA – ÉSZREVÉTELEK | 114 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | BEVÉTELEK | 114 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KIADÁSOK | 115 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 116 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL | 116 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 117 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 118 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 120 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 121 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 122 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 123 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 129 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 136 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 142 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 148 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN | 153 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 153 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 154 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 155 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA | 156 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL | 156 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN | 157 |
| --- | --- | --- |

6.2.

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2018 | 2017 |
| A pénzügyi év bevétele | 1.1 | 159 318 | 139 691 |
| A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések | 1.2 | (154 833 ) | (135 764 ) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | 1.3 | (1 675 ) | (1 796 ) |
| Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése | 1.4 | 106 | 40 |
| Címzett bevételek alakulása | 1.5 | (1 114 ) | (1 450 ) |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | 1.6 | (1) | (166) |
| Költségvetési eredmény | | 1 802 | 555 |

millió EUR

Megjegyzés

2018

2017

A pénzügyi év bevétele

1.1

159 318

139 691

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések

1.2

(154 833 )

(135 764 )

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

1.3

(1 675 )

(1 796 )

Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

1.4

106

40

Címzett bevételek alakulása

1.5

(1 114 )

(1 450 )

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

1.6

(1)

(166)

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

1 802

1 802

555

555

Az EU költségvetési eredményét 2019-ben az esedékes hozzájárulásuk csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz. Ezt az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (35) 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően számítják ki. További információk a költségvetési eredmény kiszámítása alatt találhatók.

35

| 1.1 | A pénzügyi év bevétele: az „Áttekintés az uniós költségvetési bevételek végrehajtásáról” című 3.1. táblázat „Bevételek összesen” elnevezésű 8. oszlopára utal. |
| --- | --- |

1.1

A pénzügyi év bevétele: az „Áttekintés az uniós költségvetési bevételek végrehajtásáról” című 3.1. táblázat „Bevételek összesen” elnevezésű 8. oszlopára utal.

| 1.2 | A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „Megtett kifizetések a végleges elfogadott költségvetésből” elnevezésű 2. oszlopára és „Megtett kifizetések címzett bevételekből” elnevezésű 4. oszlopára utalnak. |
| --- | --- |

1.2

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „Megtett kifizetések a végleges elfogadott költségvetésből” elnevezésű 2. oszlopára és „Megtett kifizetések címzett bevételekből” elnevezésű 4. oszlopára utalnak.

| 1.3 | Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „automatikusan átvitt összegek” elnevezésű 7. oszlopára és „határozattal átvitt összegek” elnevezésű 8. oszlopára utal. |
| --- | --- |

1.3

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „automatikusan átvitt összegek” elnevezésű 7. oszlopára és „határozattal átvitt összegek” elnevezésű 8. oszlopára utal.

| 1.4 | Az N–1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése: figyelembe veszi a kifizetési előirányzatok előző év végi összegét (automatikus és határozattal), valamint a folyó év „Megtett kifizetések áthozott összegekből” a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 3. oszlopa szerint. |
| --- | --- |

1.4

Az N–1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése: figyelembe veszi a kifizetési előirányzatok előző év végi összegét (automatikus és határozattal), valamint a folyó év „Megtett kifizetések áthozott összegekből” a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 3. oszlopa szerint.

| 1.5 | A címzett bevételekből származó összes előirányzat alakulása az év végén: kiszámítja a címzett bevételekből származó előirányzatok előző év végi összegének (plusz), valamint az adott év végi összegének (a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 9. oszlopa szerinti) (mínusz) különbségét, hogy megkapja a folyó évben a címzett bevételek nettó változását. |
| --- | --- |

1.5

A címzett bevételekből származó összes előirányzat alakulása az év végén: kiszámítja a címzett bevételekből származó előirányzatok előző év végi összegének (plusz), valamint az adott év végi összegének (a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 9. oszlopa szerinti) (mínusz) különbségét, hogy megkapja a folyó évben a címzett bevételek nettó változását.

| 1.6 | Az árfolyamkülönbségek magukban foglalják a realizált és nem realizált árfolyamkülönbségeket is. |
| --- | --- |

1.6

Az árfolyamkülönbségek magukban foglalják a realizált és nem realizált árfolyamkülönbségeket is.

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

Költségvetési bevételek

Költségvetési bevételek

| millió EUR |
| --- |
| | | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Megállapított jogosultságok | Bevételek |
| 1. | Saját források | 142 832 | 142 364 | 142 373 | 142 330 |
| | 11 – Cukorilleték | — | (93) | (85) | (85) |
| | 12 – Vámok | 22 844 | 20 165 | 20 360 | 20 317 |
| | 13 – Héa | 17 250 | 17 149 | 17 133 | 17 133 |
| | 14 – GNI | 102 739 | 105 143 | 104 979 | 104 979 |
| | 15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója | — | — | (19) | (19) |
| | 16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése | — | — | 6 | 6 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 556 | 581 | 581 |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 547 | 1 547 | 1 552 | 1 542 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 45 | 45 | 583 | 563 |
| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 110 | 110 | 13 346 | 12 777 |
| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 115 | 115 | 14 592 | 1 473 |
| 8. | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 6 | 6 | 39 | 39 |
| 9. | Egyéb bevételek | 25 | 25 | 24 | 13 |
| | Összesen | 144 681 | 144 768 | 173 090 | 159 318 |

millió EUR

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Megállapított jogosultságok

Bevételek

1.

Saját források

142 832

142 364

142 373

142 330

11 – Cukorilleték

11 – Cukorilleték

—

(93)

(93)

(85)

(85)

(85)

(85)

12 – Vámok

12 – Vámok

22 844

22 844

20 165

20 165

20 360

20 360

20 317

20 317

13 – Héa

13 – Héa

17 250

17 250

17 149

17 149

17 133

17 133

17 133

17 133

14 – GNI

14 – GNI

102 739

102 739

105 143

105 143

104 979

104 979

104 979

104 979

15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

—

—

(19)

(19)

(19)

(19)

16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

—

—

6

6

6

6

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

556

581

581

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 547

1 547

1 552

1 542

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

45

45

583

563

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

110

110

13 346

12 777

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

115

115

14 592

1 473

8.

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

6

6

39

39

9.

Egyéb bevételek

25

25

24

13

Összesen

Összesen

144 681

144 681

144 768

144 768

173 090

173 090

159 318

159 318

Költségvetési kiadások: kötelezettségvállalások a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

Költségvetési kiadások: kötelezettségvállalások a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes
  rendelkezésre álló
  előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 77 534 | 77 532 | 89 649 | 87 357 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 22 001 | 22 000 | 25 864 | 23 773 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 55 532 | 55 532 | 63 785 | 63 585 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 59 285 | 59 239 | 62 419 | 60 560 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 43 235 | 43 233 | 45 284 | 44 364 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 493 | 3 492 | 4 015 | 3 855 |
| 4. | Globális Európa | 9 569 | 10 379 | 11 448 | 11 062 |
| 5. | Igazgatás | 9 666 | 9 666 | 10 508 | 10 124 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 015 | 4 015 | 4 465 | 4 280 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 567 | 388 | 429 | 180 |
| | Összesen | 160 114 | 160 696 | 178 468 | 173 139 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes

rendelkezésre álló

előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

77 534

77 532

89 649

87 357

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

22 001

22 001

22 000

22 000

25 864

25 864

23 773

23 773

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

55 532

55 532

55 532

55 532

63 785

63 785

63 585

63 585

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

59 285

59 239

62 419

60 560

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 235

43 235

43 233

43 233

45 284

45 284

44 364

44 364

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 493

3 492

4 015

3 855

4.

Globális Európa

9 569

10 379

11 448

11 062

5.

Igazgatás

9 666

9 666

10 508

10 124

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 015

4 015

4 015

4 015

4 465

4 465

4 280

4 280

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

567

388

429

180

Összesen

Összesen

160 114

160 114

160 696

160 696

178 468

178 468

173 139

173 139

Költségvetési kiadások: kifizetések a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

Költségvetési kiadások: kifizetések a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes
  rendelkezésre álló
  előirányzat | Megtett kifizetések |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 66 624 | 66 733 | 80 917 | 75 876 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 20 097 | 20 155 | 25 073 | 21 408 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 46 527 | 46 578 | 55 844 | 54 468 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 56 084 | 56 241 | 59 648 | 58 046 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 43 189 | 43 180 | 45 436 | 44 310 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 2 981 | 3 013 | 3 305 | 3 108 |
| 4. | Globális Európa | 8 906 | 8 813 | 10 788 | 9 519 |
| 5. | Igazgatás | 9 666 | 9 667 | 11 355 | 9 944 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 015 | 4 015 | 4 963 | 4 140 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 420 | 302 | 340 | 180 |
| | Összesen | 144 681 | 144 768 | 166 353 | 156 673 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes

rendelkezésre álló

előirányzat

Megtett kifizetések

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

66 624

66 733

80 917

75 876

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

20 097

20 097

20 155

20 155

25 073

25 073

21 408

21 408

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

46 527

46 527

46 578

46 578

55 844

55 844

54 468

54 468

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

56 084

56 241

59 648

58 046

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 189

43 189

43 180

43 180

45 436

45 436

44 310

44 310

3.

Biztonság és uniós polgárság

2 981

3 013

3 305

3 108

4.

Globális Európa

8 906

8 813

10 788

9 519

5.

Igazgatás

9 666

9 667

11 355

9 944

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 015

4 015

4 015

4 015

4 963

4 963

4 140

4 140

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

420

302

340

180

Összesen

Összesen

144 681

144 681

144 768

144 768

166 353

166 353

156 673

156 673

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

1.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET

A költségvetési beszámoló elkészítése a költségvetési rendelettel és annak alkalmazási szabályaival összhangban történik. Az általános költségvetés az az eszköz, amely minden évben előírja és engedélyezi az Unió bevételeit és kiadásait, a többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határokon és egyéb rendelkezéseken belül, az említett keret szerint elfogadott többéves programokat érintő jogalkotási aktusokkal összhangban.

1.1.   A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

| millió EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés |

millió EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások |
| --- | --- |

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

44 241

44 241

44 264

44 264

308 734

308 734

| 3. | Biztonság és uniós polgárság |
| --- | --- |

3.

Biztonság és uniós polgárság

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globális Európa |
| --- | --- |

4.

Globális Európa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatív tartalék |
| --- | --- |

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Speciális eszközök |
| --- | --- |

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

—

—

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Kifizetési előirányzatok összesen

Kifizetési előirányzatok összesen

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

142 906

142 906

154 565

154 565

159 235

159 235

162 406

162 406

1 026 287

1 026 287

A fenti táblázat a többéves pénzügyi keret felső határait tartalmazza folyó árakon. 2018 volt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret ötödik pénzügyi éve. A kötelezettségvállalási előirányzatok 2018-ra vonatkozó átfogó felső határa 159 514 millió EUR (vagyis az uniós GNI 1,02 %-a), míg a kifizetési előirányzatok megfelelő felső határa 154 565 millió EUR (vagyis az uniós GNI 0,98 %-a) volt.

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tekintetében új rugalmassági rendelkezésekről született megállapodás. Az új rendelkezések egyike a kifizetési felső határok alatti fel nem használt mozgásterek következő évekre való átcsoportosításának lehetősége, mégpedig a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékon keresztül a többéves pénzügyi keretnek a következő évre vonatkozó technikai kiigazítása keretében. A 2016-ban, illetve 2017-ben fel nem használt összegeket (folyó árakon 13 991 millió EUR, illetve 16 414 millió EUR) átcsoportosították a 2018–2020-as évekre és a 2016–2020-as felső határokat ennek megfelelően kiigazították – lásd a pénzügyi keret fentiekben említett, 2018-ra vonatkozó technikai kiigazítását és 2019-re vonatkozó technikai kiigazítását (COM(2018) 282, 2018. május 23.).

2018. május 23-án a Bizottság „A pénzügyi keret technikai kiigazítása 2019-re vonatkozóan a GNI (ESA 2010) változásaival összhangban” címmel közleményt fogadott el (COM(2018) 282, 2018. május 23.).

A többéves pénzügyi keret egyes fejezeteinek magyarázata az alábbiakban látható:

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a környezetvédelmi intézkedéseket – különösen a LIFE+ programot – foglalja magában.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

A 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) bizonyos területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre meghatározott kérdésekkel bővült ki – idetartozik a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültügyi politika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd.

4. fejezet – Globális Európa

4. fejezet – Globális Európa

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső tevékenység, többek között a fejlesztési együttműködés, a humanitárius segítségnyújtás, az előcsatlakozás és a szomszédságpolitikai eszközök. Az EFA az uniós költségvetésen kívül marad, és a többéves pénzügyi keret részét sem képezi.

5. fejezet – Igazgatás

5. fejezet – Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. Az igazgatási költségek teszik ki a Bizottságtól eltérő intézmények kiadásainak teljes összegét.

6. fejezet – Ellentételezések

6. fejezet – Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet ellentételezést irányzott elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában állt rendelkezésre.

9. fejezet – Speciális eszközök

9. fejezet – Speciális eszközök

A rugalmassági mechanizmusok lehetővé teszik az EU számára, hogy előre nem látható eseményekre – például válságokra és szükséghelyzetekre – való reagálás érdekében igénybe vegye a szükséges forrásokat. Ezek alkalmazási körét, pénzügyi allokációit és működési módozatait a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet és az intézményközi megállapodás írja elő. A jelenlegi kiadáscsökkentéssel összefüggésben azt is biztosítják, hogy a költségvetési források követni tudják a prioritások alakulását, hogy minden eurót ott használjanak fel, ahol arra a legnagyobb szükség van. A legtöbb rugalmassági mechanizmus ezért a többéves pénzügyi kereten kívül marad, és a finanszírozás a kiadási felső határokat meghaladóan igénybe vehető.

1.2.   A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK)

A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK)

A többéves pénzügyi keret fejezetei tovább részletezhetők a főbb kiadási programoknak megfelelően (például Horizont 2020, Erasmus+ stb.). A költségvetés végrehajtására vonatkozóan alapul szolgáló jogalapokat e programszinten fogadják el. A végrehajtással és az eredményekkel kapcsolatos jelentéstétel általánosan a programokra épül. A programok szerinti táblázatok a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben találhatók (lásd az alábbi 4.6–4.10. táblázatot).

4.6–4.10.

1.3.   ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

A Bizottság minden évben becslést készít valamennyi intézmény következő évi bevételeiről és kiadásairól, és összeállítja a költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. E költségvetési tervezet alapján a Tanács kialakítja álláspontját, amelyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A közös tervezet végleges elfogadását az Európai Parlament elnöke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá válik. Az adott év folyamán költségvetés-módosításokat fogadnak el. A költségvetés végrehajtása jórészt a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

A Bizottság költségvetése igazgatási előirányzatokat és operatív előirányzatokat tartalmaz. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat annak érdekében használják, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra oszlanak:

| — | kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik, |
| --- | --- |

—

kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik,

| — | kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik. |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

A beszámolóban a finanszírozás típusait két fő csoportba sorolják:

| — | végleges elfogadott költségvetési előirányzatok, és |
| --- | --- |

—

végleges elfogadott költségvetési előirányzatok, és

| — | további előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:






  — | az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a tárgyévre), és |
| --- | --- | --- |

—

további előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:

—

az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a tárgyévre), és

| — | a visszatérítésekből, harmadik felek/országok által uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból, valamint harmadik felek részére végzett munkából származó címzett bevételek, amelyeket közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési sorhoz rendelnek hozzá, és amelyek a finanszírozás harmadik pillérének minősülnek. |
| --- | --- |

—

a visszatérítésekből, harmadik felek/országok által uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból, valamint harmadik felek részére végzett munkából származó címzett bevételek, amelyeket közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési sorhoz rendelnek hozzá, és amelyek a finanszírozás harmadik pillérének minősülnek.

Valamennyi finanszírozási típus együttesen képezi a rendelkezésre álló előirányzatokat.

1.4.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

1.4.1.   
  Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

A bevételek túlnyomó többsége a saját forrásokból származik, amelyek az alábbi kategóriákból állnak:

| 1. | Tradicionális saját források (TOR): általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–14 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

1.

Tradicionális saját források (TOR): általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–14 %-át teszik ki.

| 2. | Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel hozzávetőleg 12 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

2.

Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel hozzávetőleg 12 %-át teszik ki.

| 3. | Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–74 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

3.

Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–74 %-át teszik ki.

A saját források felosztása az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (2014. évi sajátforrás-határozat) szabályainak megfelelően történik. Ez a határozat 2016. október 1-jén lépett hatályba, és 2014. január 1-jétől visszamenőleges hatállyal volt alkalmazandó.

Az éves kifizetési előirányzatok fedezetéül az Unió számára allokált saját források teljes összege nem haladhatja meg a tagállamok összesített GNI-jének 1,20 %-át.

1.4.2.   
  Tradicionális saját források (TOR)

Tradicionális saját források (TOR)

A tradicionális saját források (harmadik országokból származó importra kivetett) vámokból, valamint a gazdasági szereplőkre kivetett és a tagállamok által az EU nevében beszedett (a cukorpiac közös szervezése kiadásainak finanszírozása érdekében cukortermelők által fizetett) cukorilletékből állnak. A tagállamok azonban ennek 20 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni:

| — | A 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. |
| --- | --- |

—

A 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

| — | Ugyancsak a fent említett cikkben rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek. |
| --- | --- |

—

Ugyancsak a fent említett cikkben rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

A tradicionális saját forrásokat legkésőbb a jogosultság megállapításának hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon jóvá kell írni (vagy be kell szedni a külön számlán) a Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál vagy nemzeti központi bankjánál vezetett számláján.

1.4.3.   
  Hozzáadottérték-adó (héa)

Hozzáadottérték-adó (héa)

A hozzáadottérték-adót (héa) e célból az uniós szabályozásnak megfelelően harmonizált tagállami héaalapokra kell felszámítani. A héaalap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. Az alkalmazott egységes lehívási kulcsot 0,30 %-ban rögzítik, kivéve Németország, Hollandia és Svédország vonatkozásában a 2014–2020-as időszakban, amelyben a lehívási kulcsot 0,15 %-ban rögzítették.

1.4.4.   
  Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetés azon részének finanszírozására használják, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre.

A héa- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául a költségvetési tervezet készítése során összeállított, a megfelelő alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezeket az előrejelzéseket később az adott év során költségvetés-módosítások révén módosítják és aktualizálják. A tagállamok által a tényleges adóalapok figyelembevételével fizetendő összegek és a (módosított) előrejelzések alapján ténylegesen befizetett összegek közötti különbségeket – akár pozitívak, akár negatívak – a Bizottság az adott pénzügyi évet követő második év júniusának első munkanapjáig hívja le a tagállamoktól. A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

1.4.5.   
  Brit korrekció

Brit korrekció

A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984 júniusában) intézményesítették, ezáltal csökkentve az Egyesült Királyság sajátforrás-befizetéseit és növelve a többi tagállam befizetéseit. Németország, Ausztria, Svédország és Hollandia csökkentett mértékben (normál részesedésük egynegyedére korlátozva) finanszírozzák a brit korrekciót.

1.4.6.   
  Bruttó csökkentés

Bruttó csökkentés

Az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseiben az szerepel, hogy Dánia, Hollandia és Svédország kizárólag a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan a GNI-n alapuló éves hozzájárulása bruttó csökkentésében részesül, míg Ausztria kizárólag a 2014–2016-os időszakra vonatkozóan részesült bruttó csökkentésben. Az éves csökkentések az alábbiak szerint alakulnak: Dánia 130 millió EUR, Hollandia 695 millió EUR és Svédország 185 millió EUR.

1.5.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

Az EU költségvetési eredményét a következő évben az abban az évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata. Az adott év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a pénzügyi év december 31-ig teljesített. Az EMGA esetében azon kifizetéseket veszik figyelembe, amelyeket a tagállamok az N–1. év október 16. és az N. év október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb az N+1. év január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott kontrollokat követően szabályszerűségi határozat tárgyát képezhetik.

A költségvetési eredmény két részből áll: az EU eredményéből és az Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó EFTA-országok hozzájárulásából. Az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és |
| --- | --- |

—

az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és

| — | az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. |
| --- | --- |

—

az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege.

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, illetve kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege, |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege,

| — | a címzett bevételek alakulása, és |
| --- | --- |

—

a címzett bevételek alakulása, és

| — | az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek. |
| --- | --- |

—

az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek.

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a pénzügyi év további előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható az N. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről áthozott összegek és az N–1. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség. Az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott előirányzatokat nem veszik figyelembe a költségvetési eredmény kiszámításakor.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában.

1.6.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

| millió EUR |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | 13 918 | 8 082 |
| Bevételek | | |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok | (6 220 ) | (4 408 ) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok | 9 331 | 10 739 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | (4 015 ) | (257) |
| Kiadások | | |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 4 511 | 3 725 |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (6 086 ) | (3 574 ) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | (8 634 ) | (12 059 ) |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (2 941 ) | (3 373 ) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése | 2 098 | 1 784 |
| Céltartalékok változása | 3 567 | 6 752 |
| Egyéb | (4 175 ) | (6 676 ) |
| Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye | 448 | (179) |
| AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 1 802 | 555 |

millió EUR

2018

2017

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

13 918

13 918

8 082

8 082

Bevételek

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

(6 220 )

(6 220 )

(4 408 )

(4 408 )

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

9 331

9 331

10 739

10 739

Elhatárolt bevételek (nettó)

Elhatárolt bevételek (nettó)

(4 015 )

(4 015 )

(257)

(257)

Kiadások

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

Elhatárolt kiadások (nettó)

4 511

4 511

3 725

3 725

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(6 086 )

(6 086 )

(3 574 )

(3 574 )

Előfinanszírozás nettó hatása

Előfinanszírozás nettó hatása

(8 634 )

(8 634 )

(12 059 )

(12 059 )

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(2 941 )

(2 941 )

(3 373 )

(3 373 )

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

2 098

2 098

1 784

1 784

Céltartalékok változása

Céltartalékok változása

3 567

3 567

6 752

6 752

Egyéb

Egyéb

(4 175 )

(4 175 )

(6 676 )

(6 676 )

Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

448

448

(179)

(179)

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

1 802

1 802

555

555

A költségvetési rendelettel összhangban az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki, míg a költségvetési eredmény a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel a gazdasági eredmény és a költségvetési eredmény ugyanazoknak az alapul szolgáló tranzakcióknak az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz.

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A pénzügyi év tényleges költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított jogosultságokból befolyt bevételek és a korábbi években megállapított jogosultságokból befolyt bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel ellentétben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

Az elhatárolt bevétel főként a mezőgazdaságra, a saját forrásokra, valamint a kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekből áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Az elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az uniós források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek a Bizottságnak. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt kiadások visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadásokat – kell figyelembe venni. A korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik, és ezért összeegyeztetési célból hozzá kell őket adni a gazdasági eredményhez.

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: 1. a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint 2. a tárgyévben elfogadott elszámolható költségeken keresztül elszámolt előfinanszírozás. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (a 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az előző évi áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére.

A céltartalékok változása a pénzügyi kimutatásban szereplő év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési beszámolóra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszközök amortizációja/értékcsökkenése, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandóak.

2.   A 2018. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA – ÉSZREVÉTELEK

2.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az Európai Parlament elnöke által 2017. november 30-án aláírt, eredeti elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 144 681 millió EUR-ban rögzítették, a saját forrásokból finanszírozandó összeg pedig 142 832 millió EUR volt. Az eredeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becsléseket a pénzügyi év során jellemzően kiigazítják, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A GNI-alapú saját források kiigazításai biztosítják, hogy a költségvetésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe bevitt kiadásokkal. Az egyensúly elvének megfelelően a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük.

2018 során hat költségvetés-módosítást fogadtak el. Ezeket figyelembe véve a 2018-ra vonatkozó végleges elfogadott bevétel 144 767,9 millió EUR-t tett ki, a saját forrásokból finanszírozott teljes összeg pedig (142 363,7 millió EUR) volt. A tagállami hozzájárulások 2018-as csökkenésének fő oka az előző pénzügyi év többlete (555,5 millió EUR) volt, amelyet kismértékben ellensúlyozott a kifizetési előirányzatok nettó növekedése (86,9 millió EUR).

Ami a saját forrásokat illeti, a tradicionális saját források beszedett összege szorosan megközelítette az előre jelzett összegeket. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a 6/2018. számú költségvetés-módosítás összeállításakor módosították a költségvetési becsléseket (elsősorban a 2018. tavaszi új előrejelzések alapján).

A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előre jelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euróárfolyam és a GMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

A héa- és GNI-egyenlegeket illetően a szabályokat a rendelkezésre bocsátásról szóló rendelet (609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet) 10b. cikke rögzíti. Az új eljárás nem von maga után költségvetés-módosítást, a Bizottság ezért közvetlenül a tagállamokat kéri a nettó összegek befizetésére. Az új nettósítási rendszer miatt az uniós költségvetésre gyakorolt hatás a nullához közeli.

A „Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében” megnevezés elsősorban a pénzügyi korrekciókból (esb-alapok, EMGA és EMVA), a harmadik országoknak a kutatási programokban való részvételéből, a mezőgazdasági alapokkal kapcsolatos záróelszámolásokból, valamint egyéb, az uniós programok/tevékenységek keretében tett hozzájárulásokból és visszatérítésekből származó bevételeket tartalmazza. A teljes összeg jelentős részét a címzett bevételek teszik ki, amelyek jellemzően lehetővé teszik további előirányzatoknak a kiadási oldalra való bevezetését. 2018-ban ezek a hozzájárulások összesen (12,8 milliárd EUR-t) tettek ki.

A pénzbírságokból származó bevétel elsősorban a versenypolitika területén kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódik.

2.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

A 2018. évi költségvetés célja a folyamatban lévő programok végrehajtása és az új kihívások kezelése közötti megfelelő egyensúly elérése volt. Ennélfogva a korábbi években tett kötelezettségvállalásokra épített, és élt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret által a kihívások kezelése terén biztosított rugalmassággal. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében növelték az uniós költségvetés kapacitását a kihívások kezelése és a jövőbeni igények fedezése érdekében.

A többéves pénzügyi keretben előirányzott éves alakulással összhangban a költségvetési tervezetben javasolt kötelezettségvállalási előirányzatokat 160,7 milliárd EUR-ban (a 2017. évi költségvetéshez képest 1,4 %-kal magasabb szinten), a kifizetési előirányzatokat pedig 144,7 milliárd EUR-ban (8 %) rögzítették, ami az uniós GNI 1,02 %-ának, illetve 0,92 %-ának felel meg. A kifizetéseket illetően a többéves pénzügyi keret elején megfigyelt abnormális kifizetési hátralékot 2016-ban rendezték, és a várakozások szerint sok program teljeskörűen működni fog, különösen a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” területén (a többéves pénzügyi keret 1b. alfejezete).

2018-ban a Bizottság nem tett jelentősebb kiigazításokat költségvetés-módosítások útján. Az egyetlen kiigazítást a 6. számú költségvetés-módosításban javasolta, ahol a kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok szintjét a globális átcsoportosítással összefüggésben a becsült igényekhez igazította.

A rendelkezésre álló előirányzatok 2018. évi végrehajtása

A rendelkezésre álló előirányzatok 2018. évi végrehajtása

A 2018. évi végrehajtás valamennyi típusú előirányzat tekintetében (költségvetés, 2017-ről áthozott összegek és címzett bevételek) 97 % volt a kötelezettségvállalások és 94 % a kifizetések esetében. A költségvetési előirányzatokat 2018-ban teljes mértékben végrehajtották (99,9 % a kötelezettségvállalások és 98,5 % a kifizetések tekintetében). A végrehajtási arány a kötelezettségvállalási előirányzatok 99,8 %-ára és a kifizetési előirányzatok 99,7 %-ára emelkedik, amennyiben feltételezzük, hogy a 2019-re átvitt összegek teljes mértékben felhasználásra kerülnek.

A végrehajtás szintje valamennyi fejezetnél magas volt. A speciális eszközöket illetően a teljes körű végrehajtás nem cél, mivel ezeket az eszközöket csak válsághelyzetben vagy előre nem látható körülmények között veszik igénybe.

Fennálló kötelezettségvállalások

Fennálló kötelezettségvállalások

A fennálló kötelezettségvállalások (RAL, még ki nem fizetett összegek, amelyekre kötelezettséget vállaltak) 2018 végén 281,2 milliárd EUR-t tettek ki. A RAL emelkedése az előirányzottnál alacsonyabb volt, és 13,5 milliárd EUR-t tett ki. Ennek oka a következők együttes hatása: a 3. számú költségvetés-módosítás további kötelezettségvállalási előirányzatokat biztosított (a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbításához kapcsolódóan), és a vártnál jobban haladt a különböző forrástípusokból – megszavazott, 2017-ről áthozott és címzett bevételek – származó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtása.

A költségvetési kiigazítások részletesebb elemzését, a releváns háttér-információkat, az indokolást és hatást a Bizottság költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó, 2018. évi éves jelentése mutatja be, az A rész költségvetési szinten, míg a B rész a többéves pénzügyi keret egyes fejezeteinek szintjén.

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

A 2017. évi költségvetési eredményhez képest – amely példátlanul alacsony, 0,56 milliárd EUR volt – a 2018. évi költségvetési eredmény magasabb és 1,8 milliárd EUR-t tesz ki; elsősorban a bevételi oldalról származik, ahol 2018-ban lényeges bevétel (12,8 milliárd EUR) keletkezett az uniós megállapodások és programok keretében teljesített hozzájárulásokkal és visszatérítésekkel kapcsolatban. A kifizetési előirányzatok szinte teljes mértékben végrehajtásra kerültek (94 %), az el nem költött összegeket (5 %) át lehetett vinni 2019-re, a fel nem használt összegek pedig nem jelentősek.

3.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

3.1.   ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

| millió EUR |
| --- |
| Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kinnlévő | Megnevezés |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi
  jogosult-
  ságokból | Áthozott
  jogosult-
  ságokból | Összesen |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5–8 |
| 1. | Saját források | 142 832 | 142 364 | 142 334 | 39 | 142 373 | 142 329 | 0 | 142 330 | 100 % | 44 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 556 | 581 | — | 581 | 581 | — | 581 | 105 % | — |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 547 | 1 547 | 1 541 | 11 | 1 552 | 1 531 | 11 | 1 542 | 100 % | 10 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 45 | 45 | 559 | 24 | 583 | 545 | 18 | 563 | 1 250 % | 20 |
| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 110 | 110 | 13 021 | 324 | 13 346 | 12 619 | 157 | 12 777 | 11 615 % | 569 |
| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 115 | 115 | 6 778 | 7 814 | 14 592 | 897 | 576 | 1 473 | 1 281 % | 13 119 |
| 8. | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 6 | 6 | 24 | 15 | 39 | 24 | 15 | 39 | 631 % | — |
| 9. | Egyéb bevételek | 25 | 25 | 17 | 6 | 24 | 12 | 1 | 13 | 53 % | 10 |
| | Összesen | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

millió EUR

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kinnlévő

Megnevezés

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi

jogosult-

ságokból

Áthozott

jogosult-

ságokból

Összesen

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5–8

1.

Saját források

142 832

142 364

142 334

39

142 373

142 329

0

142 330

100 %

44

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

556

581

—

581

581

—

581

105 %

—

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 547

1 547

1 541

11

1 552

1 531

11

1 542

100 %

10

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

45

45

559

24

583

545

18

563

1 250 %

20

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

110

110

13 021

324

13 346

12 619

157

12 777

11 615 %

569

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

115

115

6 778

7 814

14 592

897

576

1 473

1 281 %

13 119

8.

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

6

6

24

15

39

24

15

39

631 %

—

9.

Egyéb bevételek

25

25

17

6

24

12

1

13

53 %

10

Összesen

Összesen

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

4.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA

4.1.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetésmódosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 22 001 | (2) | 22 000 | 4 | 3 861 | 25 864 | 20 097 | 57 | 20 155 | 108 | 4 811 | 25 073 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 55 532 | — | 55 532 | 119 | 8 133 | 63 785 | 46 527 | 51 | 46 578 | 13 | 9 253 | 55 844 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4. | Globális Európa | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5. | Igazgatás | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Összesen | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetésmódosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

77 534

(2)

77 532

123

11 994

89 649

66 624

108

66 733

120

14 064

80 917

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

22 001

22 001

(2)

(2)

22 000

22 000

4

4

3 861

3 861

25 864

25 864

20 097

20 097

57

57

20 155

20 155

108

108

4 811

4 811

25 073

25 073

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

55 532

55 532

—

55 532

55 532

119

119

8 133

8 133

63 785

63 785

46 527

46 527

51

51

46 578

46 578

13

13

9 253

9 253

55 844

55 844

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

59 285

(46)

59 239

451

2 729

62 419

56 084

157

56 241

663

2 744

59 648

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 235

43 235

(1)

(1)

43 233

43 233

451

451

1 601

1 601

45 284

45 284

43 189

43 189

(9)

(9)

43 180

43 180

656

656

1 601

1 601

45 436

45 436

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 493

(1)

3 492

247

276

4 015

2 981

32

3 013

16

276

3 305

4.

Globális Európa

9 569

810

10 379

64

1 005

11 448

8 906

(93)

8 813

315

1 659

10 788

5.

Igazgatás

9 666

—

9 666

11

832

10 508

9 666

0

9 667

854

834

11 355

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 015

4 015

—

4 015

4 015

11

11

439

439

4 465

4 465

4 015

4 015

—

4 015

4 015

507

507

441

441

4 963

4 963

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

567

(179)

388

—

41

429

420

(118)

302

0

38

340

Összesen

Összesen

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.2.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Összes
  rendelkezésre álló
  előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2019-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevétel | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 25 864 | 21 988 | 4 | 1 780 | 23 773 | 92 % | 2 080 | 0 | 2 081 | 11 | 0 | 0 | 11 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 63 785 | 55 525 | 110 | 7 949 | 63 585 | 100 % | 184 | — | 184 | 7 | 9 | — | 16 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4. | Globális Európa | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5. | Igazgatás | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Összesen | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Összes

rendelkezésre álló

előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2019-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevétel

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

89 649

77 514

114

9 729

87 357

97 %

2 265

0

2 265

18

9

0

27

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

25 864

25 864

21 988

21 988

4

4

1 780

1 780

23 773

23 773

92 %

92 %

2 080

2 080

0

0

2 081

2 081

11

11

0

0

0

0

11

11

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

63 785

63 785

55 525

55 525

110

110

7 949

7 949

63 585

63 585

100 %

100 %

184

184

—

184

184

7

7

9

9

—

16

16

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

62 419

58 774

442

1 344

60 560

97 %

1 385

460

1 845

6

9

—

15

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

45 284

45 284

42 771

42 771

442

442

1 152

1 152

44 364

44 364

98 %

98 %

449

449

460

460

908

908

3

3

9

9

—

11

11

3.

Biztonság és uniós polgárság

4 015

3 491

247

118

3 855

96 %

158

—

158

2

—

0

2

4.

Globális Európa

11 448

10 377

64

621

11 062

97 %

383

—

383

2

—

0

2

5.

Igazgatás

10 508

9 545

7

572

10 124

96 %

259

1

260

119

5

0

124

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 465

4 465

3 939

3 939

7

7

334

334

4 280

4 280

96 %

96 %

105

105

0

0

105

105

76

76

5

5

0

0

81

81

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

429

180

—

—

180

42 %

41

64

104

144

—

—

144

Összesen

Összesen

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.3.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Összes
  rendelkezésre álló
  előirányzat | Megtett kifizetések | 2019-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevétel | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 25 073 | 19 993 | 97 | 1 318 | 21 408 | 85 % | 117 | 3 | 3 492 | 3 612 | 41 | 11 | 1 | 53 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 55 844 | 46 547 | 10 | 7 912 | 54 468 | 98 % | 13 | — | 1 341 | 1 354 | 18 | 3 | — | 21 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4. | Globális Európa | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5. | Igazgatás | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Összesen | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Összes

rendelkezésre álló

előirányzat

Megtett kifizetések

2019-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevétel

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

80 917

66 540

107

9 230

75 876

94 %

130

3

4 833

4 966

59

14

1

74

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

25 073

25 073

19 993

19 993

97

97

1 318

1 318

21 408

21 408

85 %

85 %

117

117

3

3

3 492

3 492

3 612

3 612

41

41

11

11

1

1

53

53

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

55 844

55 844

46 547

46 547

10

10

7 912

7 912

54 468

54 468

98 %

98 %

13

13

—

1 341

1 341

1 354

1 354

18

18

3

3

—

21

21

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

59 648

55 576

643

1 827

58 046

97 %

193

460

918

1 570

13

20

—

33

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

45 436

45 436

42 533

42 533

636

636

1 142

1 142

44 310

44 310

98 %

98 %

186

186

460

460

459

459

1 104

1 104

2

2

20

20

—

22

22

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 305

2 980

11

117

3 108

94 %

9

—

159

167

25

5

0

29

4.

Globális Európa

10 788

8 711

310

498

9 519

88 %

65

—

1 161

1 226

37

5

0

42

5.

Igazgatás

11 355

8 731

768

445

9 944

88 %

818

2

389

1 209

120

82

1

203

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 963

4 963

3 435

3 435

446

446

259

259

4 140

4 140

83 %

83 %

508

508

0

0

182

182

690

690

76

76

58

58

—

133

133

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

340

157

0

22

180

53 %

0

—

16

16

144

0

—

144

Összesen

Összesen

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.4.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalás visszavonása/
  Újraértékelések/
  Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 35 576 | (932) | (13 691 ) | 20 953 | 23 773 | (7 717 ) | (4) | 16 052 | 37 006 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 161 260 | (392) | (53 948 ) | 106 920 | 63 585 | (520) | (0) | 63 064 | 169 985 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4. | Globális Európa | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5. | Igazgatás | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Összesen | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalás visszavonása/

Újraértékelések/

Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

196 837

(1 323 )

(67 640 )

127 874

87 357

(8 237 )

(4)

79 117

206 991

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

35 576

35 576

(932)

(932)

(13 691 )

(13 691 )

20 953

20 953

23 773

23 773

(7 717 )

(7 717 )

(4)

(4)

16 052

16 052

37 006

37 006

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

161 260

161 260

(392)

(392)

(53 948 )

(53 948 )

106 920

106 920

63 585

63 585

(520)

(520)

(0)

(0)

63 064

63 064

169 985

169 985

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

37 883

(360)

(13 466 )

24 058

60 560

(44 580 )

(0)

15 980

40 037

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

309

309

(14)

(14)

(228)

(228)

67

67

44 364

44 364

(44 082 )

(44 082 )

—

282

282

349

349

3.

Biztonság és uniós polgárság

5 194

(107)

(1 781 )

3 306

3 855

(1 327 )

—

2 528

5 834

4.

Globális Európa

26 478

(667)

(6 746 )

19 064

11 062

(2 773 )

(1)

8 288

27 352

5.

Igazgatás

867

(87)

(775)

6

10 124

(9 169 )

(0)

955

961

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

507

507

(61)

(61)

(444)

(444)

2

2

4 280

4 280

(3 695 )

(3 695 )

0

0

584

584

587

587

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

0

(0)

(0)

—

180

(180)

—

0

0

Összesen

Összesen

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.5.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | <2012 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 554 | 289 | 1 645 | 2 067 | 2 880 | 4 994 | 8 521 | 16 055 | 37 006 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 801 | 455 | 4 222 | 1 739 | 10 923 | 32 240 | 56 528 | 63 076 | 169 985 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4. | Globális Európa | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5. | Igazgatás | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| 9. | Speciális eszközök | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Összesen | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

<2012

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

1 355

744

5 867

3 807

13 803

37 234

65 049

79 131

206 991

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

554

554

289

289

1 645

1 645

2 067

2 067

2 880

2 880

4 994

4 994

8 521

8 521

16 055

16 055

37 006

37 006

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

801

801

455

455

4 222

4 222

1 739

1 739

10 923

10 923

32 240

32 240

56 528

56 528

63 076

63 076

169 985

169 985

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

186

56

461

311

2 138

8 301

12 411

16 173

40 037

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

—

—

—

0

0

3

3

9

9

55

55

282

282

349

349

3.

Biztonság és uniós polgárság

50

67

56

45

118

901

2 069

2 528

5 834

4.

Globális Európa

1 065

671

1 526

1 753

2 920

4 697

6 385

8 335

27 352

5.

Igazgatás

—

—

0

0

—

0

3

957

961

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

587

587

587

587

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Összesen

Összesen

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

4.6.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok | |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetésmódosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 2 038 | — | 2 038 | — | 89 | 2 127 | 1 828 | 151 | 1 979 | — | 89 | 2 068 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 808 | — | 808 | — | 169 | 977 | 718 | 192 | 910 | 2 | 259 | 1 171 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 376 | — | 376 | — | 50 | 426 | 501 | 148 | 649 | 1 | 50 | 699 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 630 | — | 630 | — | 15 | 645 | 608 | (47) | 561 | 2 | 15 | 577 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 43 | — | 43 | — | — | 43 | 33 | — | 33 | — | — | 33 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 141 | — | 141 | — | — | 141 | 152 | 44 | 196 | — | — | 196 |
| | Horizont 2020 | 11 212 | 5 | 11 217 | — | 2 190 | 13 407 | 10 901 | (332) | 10 570 | 67 | 3 116 | 13 753 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 356 | (3) | 353 | — | 123 | 475 | 315 | (24) | 291 | 20 | 151 | 462 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 354 | 0 | 354 | — | 49 | 403 | 253 | 2 | 255 | 2 | 97 | 355 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 2 315 | — | 2 315 | — | 427 | 2 741 | 2 146 | 103 | 2 249 | 7 | 441 | 2 697 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 132 | — | 132 | — | 11 | 143 | 118 | (1) | 117 | 2 | 10 | 129 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 135 | 4 | 139 | — | 7 | 146 | 125 | (1) | 124 | 0 | 7 | 132 |
| | CEF – Energiaügy | 680 | — | 680 | — | 6 | 686 | 218 | 43 | 261 | 1 | 6 | 267 |
| | CEF – Közlekedés | 1 898 | 0 | 1 898 | — | 165 | 2 063 | 1 163 | (103) | 1 060 | 2 | 90 | 1 151 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 170 | (1) | 170 | 4 | 5 | 178 | 142 | (53) | 89 | 0 | 4 | 94 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | — | — | — | — | 53 | 53 | 210 | (52) | 158 | — | 48 | 205 |
| | Decentralizált ügynökségek | 316 | (5) | 311 | — | 25 | 336 | 318 | (11) | 307 | — | 25 | 332 |
| | Egyéb fellépések és programok | 176 | (2) | 174 | — | 473 | 647 | 153 | 19 | 172 | 1 | 400 | 573 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 92 | (0) | 91 | — | 1 | 93 | 78 | (25) | 52 | — | 1 | 53 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 129 | (0) | 129 | — | 4 | 133 | 117 | 5 | 122 | — | 4 | 125 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 27 012 | (53) | 26 960 | 96 | 4 223 | 31 279 | 23 388 | 749 | 24 137 | — | 4 722 | 28 858 |
| | Átmeneti régiók | 5 739 | (10) | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 4 040 | (605) | 3 435 | — | 939 | 4 374 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 8 427 | 41 | 8 468 | — | 1 370 | 9 837 | 7 394 | (21) | 7 373 | — | 1 907 | 9 280 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 226 | — | 226 | — | 32 | 258 | 169 | 88 | 257 | — | 32 | 289 |
| | Kohéziós Alap | 9 394 | — | 9 394 | — | 1 325 | 10 719 | 8 456 | (272) | 8 184 | — | 1 264 | 9 448 |
| | Európai területi együttműködés | 1 934 | — | 1 934 | 23 | 248 | 2 205 | 1 235 | (160) | 1 074 | — | 148 | 1 222 |
| | Technikai segítségnyújtás | 230 | 22 | 252 | — | 2 | 253 | 200 | 2 | 202 | 12 | 2 | 215 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 557 | — | 557 | — | 0 | 557 | 401 | (40) | 361 | 0 | 6 | 368 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 350 | — | 350 | — | 84 | 434 | 600 | 220 | 820 | — | 206 | 1 026 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 1 655 | — | 1 655 | — | — | 1 655 | 626 | 100 | 725 | — | 28 | 754 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 8 | — | 8 | — | 0 | 8 | 18 | (10) | 9 | — | 0 | 9 |
| | A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 14 381 | (1) | 14 380 | — | 972 | 15 352 | 11 852 | 213 | 12 066 | 2 | 862 | 12 929 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 933 | — | 933 | — | 140 | 1 073 | 515 | (7) | 507 | 1 | 268 | 776 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 141 | (47) | 95 | — | — | 95 | 132 | (34) | 97 | — | — | 97 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 523 | — | 523 | — | 9 | 532 | 316 | 1 | 317 | 4 | 6 | 327 |
| | Decentralizált ügynökségek | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | 6 | — | 6 | — | — | 6 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 16 | — | 16 | — | 0 | 16 | 18 | (9) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 719 | 29 | 748 | 207 | 38 | 993 | 594 | 112 | 706 | 2 | 38 | 746 |
| | Fogyasztóvédelem | 28 | — | 28 | — | 1 | 29 | 23 | 6 | 29 | 1 | 1 | 31 |
| | Kreatív Európa | 230 | — | 230 | — | 13 | 244 | 181 | 16 | 197 | 2 | 16 | 214 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 200 | (1) | 199 | — | 0 | 199 | 221 | 12 | 233 | 0 | 0 | 233 |
| | Belső Biztonsági Alap | 720 | 10 | 730 | 40 | 132 | 901 | 481 | (48) | 433 | 2 | 129 | 565 |
| | Informatikai rendszerek | 26 | (17) | 10 | — | 3 | 13 | 13 | (3) | 10 | — | 3 | 13 |
| | Jogérvényesülés | 47 | — | 47 | — | 1 | 49 | 36 | 12 | 48 | 1 | 1 | 50 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 63 | — | 63 | — | 2 | 65 | 47 | 27 | 73 | 0 | 2 | 75 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 33 | — | 33 | — | 2 | 35 | 34 | — | 34 | 5 | 2 | 41 |
| | Európa a polgárokért | 28 | — | 28 | — | 1 | 28 | 29 | — | 29 | 0 | 1 | 29 |
| | Élelmiszer és takarmány | 280 | (1) | 279 | — | 5 | 284 | 248 | (4) | 244 | 1 | 6 | 252 |
| | Egészségügy | 66 | — | 66 | — | 2 | 69 | 56 | 4 | 60 | 1 | 2 | 63 |
| | Decentralizált ügynökségek | 940 | (20) | 920 | — | 76 | 996 | 908 | (98) | 810 | — | 76 | 886 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 13 | (1) | 11 | — | 0 | 11 | 18 | (5) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Egyedi intézkedések | 99 | — | 99 | — | 1 | 99 | 92 | 2 | 93 | 1 | 0 | 94 |
| | A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 1 649 | 393 | 2 041 | 1 | 106 | 2 149 | 1 452 | (186) | 1 266 | 6 | 475 | 1 747 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 42 | (32) | 11 | — | — | 11 | 42 | (32) | 10 | — | — | 10 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 16 | (10) | 6 | — | 1 | 7 | 15 | (5) | 11 | 2. | 1 | 13 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 20 | (0) | 20 | — | — | 20 | 17 | (1) | 16 | 0 | — | 16 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 25 | — | 25 | — | 401 | 426 | 25 | — | 25 | 275 | 401 | 701 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 367 | 112 | 2 478 | — | 40 | 2 518 | 2 278 | (167) | 2 111 | 5 | 51 | 2 167 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 2 976 | 5 | 2 981 | — | 74 | 3 055 | 2 735 | (78) | 2 657 | 14 | 110 | 2 781 |
| | Partnerségi Eszköz | 140 | 5 | 145 | — | 6 | 151 | 101 | 27 | 128 | 0 | 7 | 135 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 193 | (5) | 188 | — | 1 | 190 | 169 | 22 | 191 | 3 | 1 | 195 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 370 | (1) | 370 | — | 9 | 378 | 325 | 2 | 327 | 3 | 12 | 342 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 1 085 | 332 | 1 417 | 62 | 58 | 1 537 | 1 095 | 348 | 1 443 | 5 | 275 | 1 723 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 328 | 20 | 348 | — | 39 | 387 | 292 | (0) | 292 | 0 | 52 | 345 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 45 | (7) | 39 | 1 | 1 | 40 |
| | Decentralizált ügynökségek | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 |
| | Egyéb fellépések és programok | 83 | (3) | 80 | — | 158 | 238 | 75 | (5) | 70 | 0 | 162 | 232 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 9 | (6) | 3 | 1 | 1 | 4 | 14 | (5) | 9 | — | 1 | 10 |
| | Egyedi intézkedések | 74 | 1 | 75 | — | 0 | 76 | 68 | (6) | 61 | — | 0 | 62 |
| | A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5. | Nyugdíjak | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 |
| | Európai Iskolák | 192 | (9) | 183 | — | 15 | 199 | 192 | (9) | 183 | 0 | 15 | 199 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 4 | (1) | 4 | 1 | 0 | 4 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 3 562 | 9 | 3 571 | — | 376 | 3 947 | 3 562 | 10 | 3 572 | 346 | 377 | 4 294 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| | A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 345 | (310) | 34 | — | — | 34 | 345 | (225) | 120 | — | — | 120 |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 172 | — | 172 | — | 41 | 213 | 25 | (19) | 6 | 0 | 38 | 44 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 50 | 132 | 182 | — | — | 182 | 50 | 127 | 177 | — | — | 177 |
| | A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Összesen | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

millió EUR

Program

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetésmódosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

2 038

—

2 038

—

89

2 127

1 828

151

1 979

—

89

2 068

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

808

—

808

—

169

977

718

192

910

2

259

1 171

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

376

—

376

—

50

426

501

148

649

1

50

699

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

630

—

630

—

15

645

608

(47)

561

2

15

577

Európai Szolidaritási Testület

43

—

43

—

—

43

33

—

33

—

—

33

Nukleáris biztonság és leszerelés

141

—

141

—

—

141

152

44

196

—

—

196

Horizont 2020

11 212

5

11 217

—

2 190

13 407

10 901

(332)

10 570

67

3 116

13 753

Az Euratom kutatási és képzési programja

356

(3)

353

—

123

475

315

(24)

291

20

151

462

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

354

0

354

—

49

403

253

2

255

2

97

355

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

2 315

—

2 315

—

427

2 741

2 146

103

2 249

7

441

2 697

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

132

—

132

—

11

143

118

(1)

117

2

10

129

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

135

4

139

—

7

146

125

(1)

124

0

7

132

CEF – Energiaügy

680

—

680

—

6

686

218

43

261

1

6

267

CEF – Közlekedés

1 898

0

1 898

—

165

2 063

1 163

(103)

1 060

2

90

1 151

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

170

(1)

170

4

5

178

142

(53)

89

0

4

94

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

—

—

—

—

53

53

210

(52)

158

—

48

205

Decentralizált ügynökségek

316

(5)

311

—

25

336

318

(11)

307

—

25

332

Egyéb fellépések és programok

176

(2)

174

—

473

647

153

19

172

1

400

573

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

92

(0)

91

—

1

93

78

(25)

52

—

1

53

A Bizottság egyedi hatáskörei

129

(0)

129

—

4

133

117

5

122

—

4

125

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

27 012

(53)

26 960

96

4 223

31 279

23 388

749

24 137

—

4 722

28 858

Átmeneti régiók

5 739

(10)

5 729

—

850

6 579

4 040

(605)

3 435

—

939

4 374

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

8 427

41

8 468

—

1 370

9 837

7 394

(21)

7 373

—

1 907

9 280

Legkülső és ritkán lakott régiók

226

—

226

—

32

258

169

88

257

—

32

289

Kohéziós Alap

9 394

—

9 394

—

1 325

10 719

8 456

(272)

8 184

—

1 264

9 448

Európai területi együttműködés

1 934

—

1 934

23

248

2 205

1 235

(160)

1 074

—

148

1 222

Technikai segítségnyújtás

230

22

252

—

2

253

200

2

202

12

2

215

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

557

—

557

—

0

557

401

(40)

361

0

6

368

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

350

—

350

—

84

434

600

220

820

—

206

1 026

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

1 655

—

1 655

—

—

1 655

626

100

725

—

28

754

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

8

—

8

—

0

8

18

(10)

9

—

0

9

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

77 534

77 534

(2)

(2)

77 532

77 532

123

123

11 994

11 994

89 649

89 649

66 624

66 624

108

108

66 733

66 733

120

120

14 064

14 064

80 917

80 917

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

43 235

(1)

43 233

451

1 601

45 284

43 189

(9)

43 180

656

1 601

45 436

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

14 381

(1)

14 380

—

972

15 352

11 852

213

12 066

2

862

12 929

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

933

—

933

—

140

1 073

515

(7)

507

1

268

776

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

141

(47)

95

—

—

95

132

(34)

97

—

—

97

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

523

—

523

—

9

532

316

1

317

4

6

327

Decentralizált ügynökségek

57

3

60

—

8

68

57

3

60

—

8

68

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

6

—

6

—

—

6

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

16

—

16

—

0

16

18

(9)

8

—

0

8

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

59 285

59 285

(46)

(46)

59 239

59 239

451

451

2 729

2 729

62 419

62 419

56 084

56 084

157

157

56 241

56 241

663

663

2 744

2 744

59 648

59 648

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

719

29

748

207

38

993

594

112

706

2

38

746

Fogyasztóvédelem

28

—

28

—

1

29

23

6

29

1

1

31

Kreatív Európa

230

—

230

—

13

244

181

16

197

2

16

214

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

200

(1)

199

—

0

199

221

12

233

0

0

233

Belső Biztonsági Alap

720

10

730

40

132

901

481

(48)

433

2

129

565

Informatikai rendszerek

26

(17)

10

—

3

13

13

(3)

10

—

3

13

Jogérvényesülés

47

—

47

—

1

49

36

12

48

1

1

50

Jogok, egyenlőség és polgárság

63

—

63

—

2

65

47

27

73

0

2

75

Uniós polgári védelmi mechanizmus

33

—

33

—

2

35

34

—

34

5

2

41

Európa a polgárokért

28

—

28

—

1

28

29

—

29

0

1

29

Élelmiszer és takarmány

280

(1)

279

—

5

284

248

(4)

244

1

6

252

Egészségügy

66

—

66

—

2

69

56

4

60

1

2

63

Decentralizált ügynökségek

940

(20)

920

—

76

996

908

(98)

810

—

76

886

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

13

(1)

11

—

0

11

18

(5)

13

—

0

13

Egyedi intézkedések

99

—

99

—

1

99

92

2

93

1

0

94

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

3 493

3 493

(1)

(1)

3 492

3 492

247

247

276

276

4 015

4 015

2 981

2 981

32

32

3 013

3 013

16

16

276

276

3 305

3 305

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

1 649

393

2 041

1

106

2 149

1 452

(186)

1 266

6

475

1 747

Makroszintű pénzügyi támogatás

42

(32)

11

—

—

11

42

(32)

10

—

—

10

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

138

—

138

—

110

248

138

—

138

—

110

248

Uniós polgári védelmi mechanizmus

16

(10)

6

—

1

7

15

(5)

11

2.

1

13

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

20

(0)

20

—

—

20

17

(1)

16

0

—

16

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

25

—

25

—

401

426

25

—

25

275

401

701

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 367

112

2 478

—

40

2 518

2 278

(167)

2 111

5

51

2 167

Fejlesztési együttműködési eszköz

2 976

5

2 981

—

74

3 055

2 735

(78)

2 657

14

110

2 781

Partnerségi Eszköz

140

5

145

—

6

151

101

27

128

0

7

135

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

193

(5)

188

—

1

190

169

22

191

3

1

195

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

370

(1)

370

—

9

378

325

2

327

3

12

342

Humanitárius segítségnyújtás

1 085

332

1 417

62

58

1 537

1 095

348

1 443

5

275

1 723

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

328

20

348

—

39

387

292

(0)

292

0

52

345

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

33

—

33

—

0

33

45

(7)

39

1

1

40

Decentralizált ügynökségek

20

—

20

—

0

20

20

—

20

—

0

20

Egyéb fellépések és programok

83

(3)

80

—

158

238

75

(5)

70

0

162

232

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

9

(6)

3

1

1

4

14

(5)

9

—

1

10

Egyedi intézkedések

74

1

75

—

0

76

68

(6)

61

—

0

62

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

9 569

9 569

810

810

10 379

10 379

64

64

1 005

1 005

11 448

11 448

8 906

8 906

(93)

(93)

8 813

8 813

315

315

1 659

1 659

10 788

10 788

5.

Nyugdíjak

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

Európai Iskolák

192

(9)

183

—

15

199

192

(9)

183

0

15

199

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

—

4

—

0

4

4

(1)

4

1

0

4

A Bizottság igazgatási kiadásai

3 562

9

3 571

—

376

3 947

3 562

10

3 572

346

377

4 294

A többi intézmény igazgatási kiadásai

4 015

—

4 015

11

439

4 465

4 015

—

4 015

507

441

4 963

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

9 666

9 666

—

9 666

9 666

11

11

832

832

10 508

10 508

9 666

9 666

0

0

9 667

9 667

854

854

834

834

11 355

11 355

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

345

(310)

34

—

—

34

345

(225)

120

—

—

120

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

172

—

172

—

41

213

25

(19)

6

0

38

44

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

50

132

182

—

—

182

50

127

177

—

—

177

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

567

567

(179)

(179)

388

388

—

41

41

429

429

420

420

(118)

(118)

302

302

0

0

38

38

340

340

Összesen

Összesen

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.7.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Összes
  rendelkezésre álló
  előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2019-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevétel | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 2 127 | 2 038 | — | 59 | 2 097 | 99 % | 30 | — | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 977 | 808 | — | 84 | 892 | 91 % | 85 | — | 85 | 0 | — | — | 0 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 426 | 376 | — | 18 | 394 | 92 % | 32 | — | 32 | — | — | — | — |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 645 | 630 | — | 15 | 645 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Európai Szolidaritási Testület | 43 | 43 | — | — | 43 | 99 % | — | 0 | 0 | (0) | — | — | (0) |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 141 | 141 | — | — | 141 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Horizont 2020 | 13 407 | 11 214 | — | 1 040 | 12 254 | 91 % | 1 149 | — | 1 149 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 475 | 353 | — | 45 | 397 | 84 % | 78 | — | 78 | 0 | — | — | 0 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 403 | 354 | — | 37 | 391 | 97 % | 12 | — | 12 | 0 | — | — | 0 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 2 741 | 2 315 | — | 258 | 2 573 | 94 % | 168 | — | 168 | — | — | — | — |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 143 | 129 | — | 5 | 134 | 94 % | 6 | — | 6 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 146 | 138 | — | 1 | 139 | 95 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | CEF – Energiaügy | 686 | 680 | — | 0 | 680 | 99 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | CEF – Közlekedés | 2 063 | 1 898 | — | 89 | 1 986 | 96 % | 76 | — | 76 | 0 | — | — | 0 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 178 | 170 | 4 | 5 | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 53 | — | — | — | — | — | 53 | — | 53 | — | — | — | — |
| | Decentralizált ügynökségek | 336 | 311 | — | 15 | 326 | 97 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 647 | 174 | — | 107 | 281 | 43 % | 366 | — | 366 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 93 | 91 | — | 1 | 92 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 133 | 125 | — | 3 | 128 | 96 % | 1 | — | 1 | 3 | — | — | 3 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 31 279 | 26 960 | 87 | 4 103 | 31 150 | 100 % | 120 | — | 120 | — | 9 | — | 9 |
| | Átmeneti régiók | 6 579 | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 9 837 | 8 467 | — | 1 345 | 9 811 | 100 % | 25 | — | 25 | 1 | — | — | 1 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 258 | 226 | — | 32 | 258 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohéziós Alap | 10 719 | 9 394 | — | 1 299 | 10 693 | 100 % | 26 | — | 26 | — | — | — | — |
| | Európai területi együttműködés | 2 205 | 1 934 | 23 | 236 | 2 193 | 99 % | 12 | — | 12 | — | — | — | — |
| | Technikai segítségnyújtás | 253 | 246 | — | 1 | 247 | 97 % | 1 | — | 1 | 6 | — | — | 6 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 557 | 557 | — | — | 557 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 434 | 350 | — | 84 | 434 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 1 655 | 1 655 | — | — | 1 655 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 8 | 8 | — | 0 | 8 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 15 352 | 14 380 | — | 47 | 14 427 | 94 % | 925 | — | 925 | 1 | — | — | 1 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 1 073 | 931 | — | 139 | 1 070 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 95 | 94 | — | — | 94 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 532 | 522 | — | 0 | 522 | 98 % | 9 | — | 9 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 16 | 16 | — | — | 16 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 993 | 747 | 207 | 33 | 986 | 99 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | Fogyasztóvédelem | 29 | 28 | — | 1 | 29 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Kreatív Európa | 244 | 230 | — | 9 | 239 | 98 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 199 | 199 | — | — | 199 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Belső Biztonsági Alap | 901 | 729 | 40 | 30 | 799 | 89 % | 102 | — | 102 | 1 | — | — | 1 |
| | Informatikai rendszerek | 13 | 10 | — | 2 | 12 | 93 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Jogérvényesülés | 49 | 47 | — | 1 | 48 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 65 | 63 | — | 1 | 64 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 35 | 33 | — | 1 | 35 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Európa a polgárokért | 28 | 28 | — | 0 | 28 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Élelmiszer és takarmány | 284 | 279 | — | 2 | 281 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Egészségügy | 69 | 66 | — | 2 | 68 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 996 | 920 | — | 36 | 956 | 96 % | 39 | — | 39 | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 11 | 11 | — | — | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyedi intézkedések | 99 | 99 | — | 1 | 99 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 2 149 | 2 041 | 1 | 55 | 2 097 | 98 % | 52 | — | 52 | 1 | — | — | 1 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 11 | 10 | — | — | 10 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | 110 | — | 110 | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 7 | 6 | — | 1 | 7 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 20 | 20 | — | — | 20 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 426 | 25 | — | 300 | 325 | 76 % | 101 | — | 101 | — | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 518 | 2 478 | — | 23 | 2 501 | 99 % | 17 | — | 17 | 0 | — | — | 0 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 3 055 | 2 981 | — | 34 | 3 015 | 99 % | 40 | — | 40 | 0 | — | — | 0 |
| | Partnerségi Eszköz | 151 | 145 | — | 1 | 146 | 96 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 190 | 188 | — | 1 | 189 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 378 | 369 | — | 3 | 373 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 1 537 | 1 417 | 62 | 54 | 1 533 | 100 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 387 | 348 | — | 23 | 371 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 33 | 33 | — | — | 33 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és programok | 238 | 80 | — | 128 | 208 | 87 % | 31 | — | 31 | 0 | — | — | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | 3 | 1 | — | 3 | 85 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Egyedi intézkedések | 76 | 75 | — | 0 | 76 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5. | Nyugdíjak | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | 0 | — | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Európai Iskolák | 199 | 178 | — | 13 | 190 | 96 % | 3 | — | 3 | 6 | — | — | 6 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | 3 | — | 0 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 3 947 | 3 548 | — | 224 | 3 772 | 96 % | 151 | 1 | 152 | 22 | — | 0 | 22 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| | A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 34 | — | — | — | — | — | — | 34 | 34 | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 213 | 28 | — | — | 28 | 13 % | 41 | — | 41 | 144 | — | — | 144 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 182 | 152 | — | — | 152 | 84 % | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Összesen | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

millió EUR

Program

Összes

rendelkezésre álló

előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2019-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevétel

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

2 127

2 038

—

59

2 097

99 %

30

—

30

0

—

—

0

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

977

808

—

84

892

91 %

85

—

85

0

—

—

0

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

426

376

—

18

394

92 %

32

—

32

—

—

—

—

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

645

630

—

15

645

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Európai Szolidaritási Testület

43

43

—

—

43

99 %

—

0

0

(0)

—

—

(0)

Nukleáris biztonság és leszerelés

141

141

—

—

141

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Horizont 2020

13 407

11 214

—

1 040

12 254

91 %

1 149

—

1 149

3

—

0

3

Az Euratom kutatási és képzési programja

475

353

—

45

397

84 %

78

—

78

0

—

—

0

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

403

354

—

37

391

97 %

12

—

12

0

—

—

0

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

2 741

2 315

—

258

2 573

94 %

168

—

168

—

—

—

—

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

143

129

—

5

134

94 %

6

—

6

2

—

0

2

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

146

138

—

1

139

95 %

6

—

6

1

—

—

1

CEF – Energiaügy

686

680

—

0

680

99 %

6

—

6

0

—

—

0

CEF – Közlekedés

2 063

1 898

—

89

1 986

96 %

76

—

76

0

—

—

0

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

178

170

4

5

178

100 %

0

—

0

0

0

—

0

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

53

—

—

—

—

—

53

—

53

—

—

—

—

Decentralizált ügynökségek

336

311

—

15

326

97 %

10

—

10

0

—

—

0

Egyéb fellépések és programok

647

174

—

107

281

43 %

366

—

366

1

—

0

1

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

93

91

—

1

92

99 %

0

—

0

1

—

—

1

A Bizottság egyedi hatáskörei

133

125

—

3

128

96 %

1

—

1

3

—

—

3

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

31 279

26 960

87

4 103

31 150

100 %

120

—

120

—

9

—

9

Átmeneti régiók

6 579

5 729

—

850

6 579

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

9 837

8 467

—

1 345

9 811

100 %

25

—

25

1

—

—

1

Legkülső és ritkán lakott régiók

258

226

—

32

258

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohéziós Alap

10 719

9 394

—

1 299

10 693

100 %

26

—

26

—

—

—

—

Európai területi együttműködés

2 205

1 934

23

236

2 193

99 %

12

—

12

—

—

—

—

Technikai segítségnyújtás

253

246

—

1

247

97 %

1

—

1

6

—

—

6

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

557

557

—

—

557

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

434

350

—

84

434

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

1 655

1 655

—

—

1 655

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

8

8

—

0

8

100 %

0

—

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

89 649

89 649

77 514

77 514

114

114

9 729

9 729

87 357

87 357

97 %

97 %

2 265

2 265

0

0

2 265

2 265

18

18

9

9

0

0

27

27

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

45 284

42 771

442

1 152

44 364

98 %

449

460

908

3

9

—

11

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

15 352

14 380

—

47

14 427

94 %

925

—

925

1

—

—

1

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

1 073

931

—

139

1 070

100 %

1

—

1

2

—

—

2

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

95

94

—

—

94

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

532

522

—

0

522

98 %

9

—

9

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

68

60

—

6

66

97 %

2

—

2

—

—

—

—

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

16

16

—

—

16

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

62 419

62 419

58 774

58 774

442

442

1 344

1 344

60 560

60 560

97 %

97 %

1 385

1 385

460

460

1 845

1 845

6

6

9

9

—

15

15

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

993

747

207

33

986

99 %

6

—

6

1

—

—

1

Fogyasztóvédelem

29

28

—

1

29

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Kreatív Európa

244

230

—

9

239

98 %

5

—

5

0

—

—

0

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

199

199

—

—

199

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Belső Biztonsági Alap

901

729

40

30

799

89 %

102

—

102

1

—

—

1

Informatikai rendszerek

13

10

—

2

12

93 %

1

—

1

0

—

—

0

Jogérvényesülés

49

47

—

1

48

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Jogok, egyenlőség és polgárság

65

63

—

1

64

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Uniós polgári védelmi mechanizmus

35

33

—

1

35

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Európa a polgárokért

28

28

—

0

28

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Élelmiszer és takarmány

284

279

—

2

281

99 %

3

—

3

—

—

—

—

Egészségügy

69

66

—

2

68

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Decentralizált ügynökségek

996

920

—

36

956

96 %

39

—

39

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

11

11

—

—

11

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Egyedi intézkedések

99

99

—

1

99

100 %

0

—

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

4 015

4 015

3 491

3 491

247

247

118

118

3 855

3 855

96 %

96 %

158

158

—

158

158

2

2

—

0

0

2

2

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

2 149

2 041

1

55

2 097

98 %

52

—

52

1

—

—

1

Makroszintű pénzügyi támogatás

11

10

—

—

10

97 %

—

—

—

0

—

—

0

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

248

138

—

—

138

56 %

110

—

110

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

7

6

—

1

7

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

20

20

—

—

20

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

426

25

—

300

325

76 %

101

—

101

—

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 518

2 478

—

23

2 501

99 %

17

—

17

0

—

—

0

Fejlesztési együttműködési eszköz

3 055

2 981

—

34

3 015

99 %

40

—

40

0

—

—

0

Partnerségi Eszköz

151

145

—

1

146

96 %

5

—

5

0

—

—

0

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

190

188

—

1

189

100 %

1

—

1

0

—

—

0

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

378

369

—

3

373

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Humanitárius segítségnyújtás

1 537

1 417

62

54

1 533

100 %

5

—

5

0

—

—

0

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

387

348

—

23

371

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

33

33

—

—

33

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Egyéb fellépések és programok

238

80

—

128

208

87 %

31

—

31

0

—

—

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

3

1

—

3

85 %

1

—

1

—

—

—

—

Egyedi intézkedések

76

75

—

0

76

100 %

0

—

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

11 448

11 448

10 377

10 377

64

64

621

621

11 062

11 062

97 %

97 %

383

383

—

383

383

2

2

—

0

0

2

2

5.

Nyugdíjak

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

0

—

0

15

—

—

15

Európai Iskolák

199

178

—

13

190

96 %

3

—

3

6

—

—

6

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

3

—

0

4

100 %

0

—

0

0

—

—

0

A Bizottság igazgatási kiadásai

3 947

3 548

—

224

3 772

96 %

151

1

152

22

—

0

22

A többi intézmény igazgatási kiadásai

4 465

3 939

7

334

4 280

96 %

105

0

105

76

5

0

81

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

10 508

10 508

9 545

9 545

7

7

572

572

10 124

10 124

96 %

96 %

259

259

1

1

260

260

119

119

5

5

0

0

124

124

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

34

—

—

—

—

—

—

34

34

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

213

28

—

—

28

13 %

41

—

41

144

—

—

144

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

182

152

—

—

152

84 %

—

30

30

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

429

429

180

180

—

—

180

180

42 %

42 %

41

41

64

64

104

104

144

144

—

—

144

144

Összesen

Összesen

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.8.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Összes
  rendelkezésre álló
  előirányzat | Megtett kifizetések | 2019-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevétel | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1. | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 2 068 | 1 979 | — | 59 | 2 038 | 99 % | 0 | — | 30 | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 171 | 908 | 2 | 54 | 964 | 82 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 699 | 648 | 1 | 18 | 666 | 95 % | 1 | — | 32 | 33 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 577 | 559 | 2 | 15 | 576 | 100% | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 33 | 26 | — | — | 26 | 78 % | 4 | 3 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 196 | 196 | — | — | 196 | 100% | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horizont 2020 | 13 753 | 10 492 | 61 | 766 | 11 319 | 82 % | 75 | — | 2 349 | 2 424 | 2 | 7 | 1 | 10 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 462 | 273 | 18 | 26 | 317 | 69 % | 19 | — | 125 | 143 | 0 | 2 | — | 2 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 355 | 252 | 2 | 46 | 300 | 85 % | 3 | — | 51 | 54 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 2 697 | 2 242 | 7 | 118 | 2 366 | 88 % | 7 | — | 323 | 330 | (0) | 0 | 0 | 0 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 129 | 115 | 1 | 4 | 120 | 93 % | 1 | — | 6 | 7 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 132 | 118 | 0 | 1 | 120 | 91 % | 0 | — | 6 | 6 | 6 | 0 | — | 6 |
| | CEF – Energiaügy | 267 | 258 | 1 | 6 | 264 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | CEF – Közlekedés | 1 151 | 1 058 | 2 | 77 | 1 137 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 1 | 0 | — | 1 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 94 | 76 | 0 | 3 | 80 | 85 % | 0 | — | 0 | 1 | 13 | 0 | 0 | 13 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 205 | 150 | — | 9 | 159 | 77 % | 0 | — | 39 | 39 | 7 | — | — | 7 |
| | Decentralizált ügynökségek | 332 | 307 | — | 15 | 322 | 97 % | 0 | — | 10 | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 573 | 169 | 1 | 98 | 269 | 47 % | 1 | — | 302 | 303 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 53 | 48 | — | 1 | 49 | 92 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4. |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 125 | 119 | — | 2 | 121 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 28 858 | 24 137 | — | 3 962 | 28 099 | 97 % | 0 | — | 760 | 760 | — | — | — | 0 |
| | Átmeneti régiók | 4 374 | 3 435 | — | 787 | 4 223 | 97 % | 0 | — | 151 | 151 | — | — | — | (0) |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 9 280 | 7 373 | — | 1 742 | 9 115 | 98 % | 0 | — | 165 | 165 | — | — | — | 0 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 289 | 257 | — | 26 | 283 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | 0 |
| | Kohéziós Alap | 9 448 | 8 184 | — | 1 045 | 9 229 | 98 % | 0 | — | 219 | 219 | — | — | — | (0) |
| | Európai területi együttműködés | 1 222 | 1 074 | — | 116 | 1 190 | 97 % | 0 | — | 32 | 32 | — | — | — | 0 |
| | Technikai segítségnyújtás | 215 | 185 | 10 | 1 | 196 | 91 % | 13 | — | 1 | 13 | 4 | 3 | — | 6 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 368 | 347 | 0 | 6 | 354 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 14 | 0 | — | 14 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 1 026 | 820 | — | 200 | 1 020 | 99 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | — |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 754 | 725 | — | 27 | 752 | 100% | — | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 9 | 9 | — | 0 | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 12 929 | 12 055 | 2 | 409 | 12 467 | 96 % | 2 | — | 453 | 455 | 8 | 0 | — | 8 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 776 | 506 | 1 | 267 | 774 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 97 | 97 | — | — | 97 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 327 | 311 | 4 | 2 | 317 | 97 % | 4 | — | 4. | 8 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Decentralizált ügynökségek | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | — | — | — | (0) |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 8 | 8 | — | — | 8 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 746 | 704 | 2 | 32 | 738 | 99 % | 1 | — | 5 | 7 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Fogyasztóvédelem | 31 | 27 | 0 | 1 | 28 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Kreatív Európa | 214 | 196 | 2 | 9 | 206 | 96 % | 1 | — | 7 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 233 | 226 | 0 | — | 226 | 97 % | 0 | — | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| | Belső Biztonsági Alap | 565 | 424 | 2 | 29 | 454 | 80 % | 1 | — | 100 | 102 | 8 | 0 | — | 8 |
| | Informatikai rendszerek | 13 | 10 | — | 3 | 13 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Jogérvényesülés | 50 | 46 | 0 | 1 | 47 | 94 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 75 | 72 | 0 | 1 | 73 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 41 | 31 | 2 | 1 | 34 | 83 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | 3 | — | 6 |
| | Európa a polgárokért | 29 | 28 | 0 | 0 | 29 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Élelmiszer és takarmány | 252 | 244 | 1 | 3 | 247 | 98 % | 1 | — | 3 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Egészségügy | 63 | 59 | 1 | 1 | 61 | 98 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 886 | 810 | — | 36 | 846 | 96 % | 0 | — | 39 | 39 | 0 | — | — | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 13 | 11 | — | — | 11 | 89 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Egyedi intézkedések | 94 | 92 | 0 | 0 | 93 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 1 |
| | A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 1 747 | 1 236 | 6 | 205 | 1 446 | 83 % | 6 | — | 270 | 276 | 24 | 1 | — | 25 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 10 | 5 | — | — | 5 | 50 % | 0 | — | — | — | 5 | — | — | 5 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 13 | 6 | 2 | 1 | 9 | 64 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 5 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 16 | 16 | 0 | — | 16 | 99 % | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 701 | — | 275 | 0 | 275 | 39 % | 25 | — | 401 | 426 | — | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 167 | 2 106 | 5 | 34 | 2 145 | 99 % | 5 | — | 17 | 22 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 2 781 | 2 641 | 12 | 31 | 2 684 | 97 % | 16 | — | 79 | 95 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Partnerségi Eszköz | 135 | 127 | 0 | 3 | 130 | 96 % | 0 | — | 5 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 195 | 188 | 2 | 1 | 191 | 98 % | 3 | — | 0 | 4 | 0 | 1 | — | 1 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 342 | 324 | 2 | 8 | 334 | 98 % | 4 | — | 4. | 8 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 1 723 | 1 437 | 5 | 63 | 1 506 | 87 % | 6 | — | 212 | 217 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 345 | 292 | 0 | 24 | 316 | 92 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 40 | 38 | 1 | 1 | 40 | 99 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 232 | 69 | 0 | 127 | 197 | 85 % | 0 | — | 35 | 35 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 10 | 8 | — | 0 | 8 | 88 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Egyedi intézkedések | 62 | 60 | — | 0 | 61 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5. | Nyugdíjak | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | — | — | 0 | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Európai Iskolák | 199 | 178 | 0 | 10 | 188 | 94 % | — | — | 5 | 5 | 6 | 0 | — | 6 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | 2 | 1 | — | 3 | 57 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 1 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 4 294 | 3 239 | 322 | 174 | 3 734 | 87 % | 310 | 1 | 202 | 513 | 22 | 24 | 1 | 47 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| | A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 120 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 120 | — | — | 120 |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 44 | 5 | 0 | 22 | 28 | 64 % | 0 | — | 16 | 16 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 177 | 152 | — | — | 152 | 86 % | 0 | — | — | — | 25 | — | — | 25 |
| | A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Összesen | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

millió EUR

Program

Összes

rendelkezésre álló

előirányzat

Megtett kifizetések

2019-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevétel

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1.

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

2 068

1 979

—

59

2 038

99 %

0

—

30

30

0

—

—

0

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 171

908

2

54

964

82 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

699

648

1

18

666

95 %

1

—

32

33

0

0

—

0

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

577

559

2

15

576

100%

2

—

0

2

0

0

0

0

Európai Szolidaritási Testület

33

26

—

—

26

78 %

4

3

—

7

—

—

—

—

Nukleáris biztonság és leszerelés

196

196

—

—

196

100%

—

—

—

—

0

—

—

0

Horizont 2020

13 753

10 492

61

766

11 319

82 %

75

—

2 349

2 424

2

7

1

10

Az Euratom kutatási és képzési programja

462

273

18

26

317

69 %

19

—

125

143

0

2

—

2

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

355

252

2

46

300

85 %

3

—

51

54

0

0

—

0

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

2 697

2 242

7

118

2 366

88 %

7

—

323

330

(0)

0

0

0

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

129

115

1

4

120

93 %

1

—

6

7

1

1

0

2

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

132

118

0

1

120

91 %

0

—

6

6

6

0

—

6

CEF – Energiaügy

267

258

1

6

264

99 %

1

—

0

1

2

0

—

2

CEF – Közlekedés

1 151

1 058

2

77

1 137

99 %

1

—

12

13

1

0

—

1

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

94

76

0

3

80

85 %

0

—

0

1

13

0

0

13

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

205

150

—

9

159

77 %

0

—

39

39

7

—

—

7

Decentralizált ügynökségek

332

307

—

15

322

97 %

0

—

10

10

0

—

—

0

Egyéb fellépések és programok

573

169

1

98

269

47 %

1

—

302

303

2

0

0

2

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

53

48

—

1

49

92 %

0

—

0

0

4

—

—

4.

A Bizottság egyedi hatáskörei

125

119

—

2

121

97 %

0

—

1

1

3

—

0

3

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

28 858

24 137

—

3 962

28 099

97 %

0

—

760

760

—

—

—

0

Átmeneti régiók

4 374

3 435

—

787

4 223

97 %

0

—

151

151

—

—

—

(0)

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

9 280

7 373

—

1 742

9 115

98 %

0

—

165

165

—

—

—

0

Legkülső és ritkán lakott régiók

289

257

—

26

283

98 %

0

—

6

6

—

—

—

0

Kohéziós Alap

9 448

8 184

—

1 045

9 229

98 %

0

—

219

219

—

—

—

(0)

Európai területi együttműködés

1 222

1 074

—

116

1 190

97 %

0

—

32

32

—

—

—

0

Technikai segítségnyújtás

215

185

10

1

196

91 %

13

—

1

13

4

3

—

6

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

368

347

0

6

354

96 %

0

—

0

0

14

0

—

14

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

1 026

820

—

200

1 020

99 %

0

—

6

6

—

—

—

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

754

725

—

27

752

100%

—

—

1

1

1

—

—

1

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

9

9

—

0

9

99 %

0

—

—

—

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

80 917

80 917

66 540

66 540

107

107

9 230

9 230

75 876

75 876

94 %

94 %

130

130

3

3

4 833

4 833

4 966

4 966

59

59

14

14

1

1

74

74

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

45 436

42 533

636

1 142

44 310

98 %

186

460

459

1 104

2

20

—

22

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

12 929

12 055

2

409

12 467

96 %

2

—

453

455

8

0

—

8

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

776

506

1

267

774

100 %

1

—

1

2

0

0

—

0

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

97

97

—

—

97

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

327

311

4

2

317

97 %

4

—

4.

8

2

0

—

2

Decentralizált ügynökségek

68

60

—

6

66

97 %

0

—

2

2

—

—

—

(0)

Egyéb fellépések és intézkedések

6

6

—

—

6

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

8

8

—

—

8

93 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

59 648

59 648

55 576

55 576

643

643

1 827

1 827

58 046

58 046

97 %

97 %

193

193

460

460

918

918

1 570

1 570

13

13

20

20

—

33

33

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

746

704

2

32

738

99 %

1

—

5

7

1

0

—

1

Fogyasztóvédelem

31

27

0

1

28

92 %

1

—

0

1

1

0

—

2

Kreatív Európa

214

196

2

9

206

96 %

1

—

7

8

0

0

0

0

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

233

226

0

—

226

97 %

0

—

0

0

7

0

—

7

Belső Biztonsági Alap

565

424

2

29

454

80 %

1

—

100

102

8

0

—

8

Informatikai rendszerek

13

10

—

3

13

98 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Jogérvényesülés

50

46

0

1

47

94 %

1

—

0

1

2

0

0

2

Jogok, egyenlőség és polgárság

75

72

0

1

73

97 %

0

—

1

1

1

0

0

1

Uniós polgári védelmi mechanizmus

41

31

2

1

34

83 %

0

—

1

1

3

3

—

6

Európa a polgárokért

29

28

0

0

29

98 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Élelmiszer és takarmány

252

244

1

3

247

98 %

1

—

3

4

0

0

—

0

Egészségügy

63

59

1

1

61

98 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Decentralizált ügynökségek

886

810

—

36

846

96 %

0

—

39

39

0

—

—

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

13

11

—

—

11

89 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Egyedi intézkedések

94

92

0

0

93

98 %

1

—

0

1

1

0

—

1

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

3 305

3 305

2 980

2 980

11

11

117

117

3 108

3 108

94 %

94 %

9

9

—

159

159

167

167

25

25

5

5

0

0

29

29

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

1 747

1 236

6

205

1 446

83 %

6

—

270

276

24

1

—

25

Makroszintű pénzügyi támogatás

10

5

—

—

5

50 %

0

—

—

—

5

—

—

5

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

248

138

—

—

138

56 %

—

—

110

110

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

13

6

2

1

9

64 %

0

—

0

0

4

0

0

5

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

16

16

0

—

16

99 %

—

—

—

—

0

0

—

0

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

701

—

275

0

275

39 %

25

—

401

426

—

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 167

2 106

5

34

2 145

99 %

5

—

17

22

0

1

—

1

Fejlesztési együttműködési eszköz

2 781

2 641

12

31

2 684

97 %

16

—

79

95

0

2

—

2

Partnerségi Eszköz

135

127

0

3

130

96 %

0

—

5

5

0

0

—

0

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

195

188

2

1

191

98 %

3

—

0

4

0

1

—

1

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

342

324

2

8

334

98 %

4

—

4.

8

0

0

—

1

Humanitárius segítségnyújtás

1 723

1 437

5

63

1 506

87 %

6

—

212

217

0

0

—

0

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

345

292

0

24

316

92 %

0

—

28

28

0

0

—

0

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

40

38

1

1

40

99 %

1

—

—

1

0

0

—

0

Decentralizált ügynökségek

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

0

—

—

—

0

Egyéb fellépések és programok

232

69

0

127

197

85 %

0

—

35

35

0

0

—

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

10

8

—

0

8

88 %

0

—

1

1

1

—

—

1

Egyedi intézkedések

62

60

—

0

61

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

10 788

10 788

8 711

8 711

310

310

498

498

9 519

9 519

88 %

88 %

65

65

—

1 161

1 161

1 226

1 226

37

37

5

5

0

0

42

42

5.

Nyugdíjak

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

—

—

0

0

15

—

—

15

Európai Iskolák

199

178

0

10

188

94 %

—

—

5

5

6

0

—

6

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

2

1

—

3

57 %

0

1

0

1

0

0

—

1

A Bizottság igazgatási kiadásai

4 294

3 239

322

174

3 734

87 %

310

1

202

513

22

24

1

47

A többi intézmény igazgatási kiadásai

4 963

3 435

446

259

4 140

83 %

508

0

182

690

76

58

—

133

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

11 355

11 355

8 731

8 731

768

768

445

445

9 944

9 944

88 %

88 %

818

818

2

2

389

389

1 209

1 209

120

120

82

82

1

1

203

203

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

120

—

—

—

—

—

0

—

—

—

120

—

—

120

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

44

5

0

22

28

64 %

0

—

16

16

0

0

—

0

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

177

152

—

—

152

86 %

0

—

—

—

25

—

—

25

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

340

340

157

157

0

0

22

22

180

180

53 %

53 %

0

0

—

16

16

16

16

144

144

0

0

—

144

144

Összesen

Összesen

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.9.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Program | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalás visszavonása/
  Újraértékelések/
  Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 2 654 | (0) | (1 963 ) | 691 | 2 097 | (75) | — | 2 022 | 2 714 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 300 | (4) | (573) | 724 | 892 | (391) | — | 501 | 1 224 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 1 727 | (0) | (594) | 1 133 | 394 | (72) | (0) | 321 | 1 454 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 174 | (0) | (157) | 16 | 645 | (418) | — | 227 | 243 |
| | Európai Szolidaritási Testület | — | — | — | — | 43 | (26) | — | 17 | 17 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 651 | — | (194) | 457 | 141 | (2) | — | 139 | 596 |
| | Horizont 2020 | 19 921 | (312) | (7 515 ) | 12 094 | 12 254 | (3 804 ) | (3) | 8 447 | 20 541 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 198 | (4) | (70) | 124 | 397 | (247) | (0) | 150 | 275 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 908 | (55) | (259) | 593 | 391 | (41) | — | 350 | 943 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 704 | (55) | (291) | 359 | 2 573 | (2 076 ) | — | 497 | 855 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 222 | (15) | (102) | 105 | 134 | (18) | — | 116 | 222 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 159 | (4) | (90) | 65 | 139 | (30) | — | 109 | 175 |
| | CEF – Energiaügy | 1 678 | (22) | (248) | 1 407 | 680 | (16) | — | 664 | 2 072 |
| | CEF – Közlekedés | 3 673 | (281) | (1 085 ) | 2 307 | 1 986 | (53) | — | 1 934 | 4 241 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 360 | (10) | (75) | 275 | 178 | (5) | — | 173 | 448 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 545 | (132) | (159) | 254 | — | — | — | — | 254 |
| | Decentralizált ügynökségek | 49 | (2) | (31) | 17 | 326 | (291) | — | 35 | 52 |
| | Egyéb fellépések és programok | 412 | (21) | (177) | 215 | 281 | (92) | — | 189 | 404 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 66 | (2) | (24) | 39 | 92 | (24) | — | 68 | 107 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 174 | (12) | (84) | 78 | 128 | (37) | — | 91 | 169 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 82 421 | (278) | (27 946 ) | 54 197 | 31 150 | (153) | — | 30 997 | 85 194 |
| | Átmeneti régiók | 16 151 | (6) | (4 196 ) | 11 949 | 6 579 | (27) | — | 6 553 | 18 502 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 25 870 | (43) | (8 944 ) | 16 883 | 9 811 | (171) | — | 9 640 | 26 523 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 613 | — | (271) | 343 | 258 | (12) | — | 246 | 588 |
| | Kohéziós Alap | 24 398 | (11) | (9 214 ) | 15 173 | 10 693 | (14) | — | 10 678 | 25 851 |
| | Európai területi együttműködés | 3 514 | (15) | (1 184 ) | 2 314 | 2 193 | (6) | — | 2 188 | 4 502 |
| | Technikai segítségnyújtás | 218 | (18) | (73) | 126 | 247 | (123) | (0) | 124 | 251 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 1 101 | (0) | (351) | 750 | 557 | (3) | — | 554 | 1 304 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 2 248 | (7) | (1 016 ) | 1 224 | 434 | (3) | — | 431 | 1 655 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 4 704 | (13) | (745) | 3 946 | 1 655 | (7) | — | 1 648 | 5 595 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 22 | (1) | (6) | 14 | 8 | (2) | — | 6 | 20 |
| | A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 32 742 | (108) | (12 174 ) | 20 460 | 14 427 | (292) | — | 14 134 | 34 594 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 3 218 | (233) | (754) | 2 231 | 1 070 | (21) | (0) | 1 049 | 3 280 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 21 | (3) | (10) | 8 | 94 | (87) | — | 7 | 15 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 1 564 | (2) | (283) | 1 279 | 522 | (34) | — | 488 | 1 768 |
| | Decentralizált ügynökségek | 3 | (0) | (3) | — | 66 | (63) | — | 3 | 3 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | 6 | — | (6) | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 20 | (0) | (7) | 12 | 16 | (0) | — | 15 | 28 |
| | Egyedi intézkedések | 0 | — | — | 0 | — | — | — | — | 0 |
| | A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 2 447 | (34) | (721) | 1 692 | 986 | (17) | — | 969 | 2 662 |
| | Fogyasztóvédelem | 41 | (1) | (20) | 21 | 29 | (9) | — | 20 | 40 |
| | Kreatív Európa | 193 | (7) | (91) | 94 | 239 | (115) | — | 124 | 219 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 90 | (1) | (67) | 22 | 199 | (160) | — | 40 | 62 |
| | Belső Biztonsági Alap | 1 420 | (19) | (433) | 969 | 799 | (22) | — | 777 | 1 746 |
| | Informatikai rendszerek | 47 | (1) | (13) | 34 | 12 | (0) | — | 12 | 46 |
| | Jogérvényesülés | 90 | (1) | (34) | 55 | 48 | (13) | — | 35 | 90 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 115 | (1) | (63) | 51 | 64 | (10) | — | 54 | 105 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 44 | (2) | (21) | 21 | 35 | (13) | — | 21 | 43 |
| | Európa a polgárokért | 22 | (0) | (13) | 9 | 28 | (16) | — | 12 | 21 |
| | Élelmiszer és takarmány | 316 | (31) | (187) | 98 | 281 | (60) | — | 221 | 319 |
| | Egészségügy | 133 | (6) | (46) | 81 | 68 | (16) | — | 52 | 133 |
| | Decentralizált ügynökségek | 132 | (1) | (5) | 126 | 956 | (841) | — | 115 | 242 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 24 | (1) | (9) | 14 | 11 | (2) | — | 9 | 24 |
| | Egyedi intézkedések | 77 | (1) | (59) | 17 | 99 | (34) | — | 65 | 82 |
| | A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 6 899 | (124) | (1 225 ) | 5 549 | 2 097 | (221) | (0) | 1 875 | 7 425 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 40 | (0) | (0) | 40 | 10 | (5) | — | 5 | 45 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | — | — | 138 | (138) | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 18 | (1) | (6) | 12 | 7 | (3) | — | 4 | 15 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 18 | (0) | (2) | 16 | 20 | (14) | — | 6 | 22 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 275 | — | (275) | — | 325 | (0) | — | 325 | 325 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 7 662 | (185) | (1 724 ) | 5 753 | 2 501 | (421) | (0) | 2 080 | 7 833 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 8 643 | (218) | (2 418 ) | 6 006 | 3 015 | (265) | — | 2 749 | 8 755 |
| | Partnerségi Eszköz | 376 | (6) | (113) | 257 | 146 | (17) | (0) | 129 | 386 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 370 | (10) | (139) | 222 | 189 | (52) | (0) | 137 | 358 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 623 | (34) | (220) | 369 | 373 | (114) | (0) | 258 | 627 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 899 | (33) | (429) | 437 | 1 533 | (1 077 ) | (0) | 456 | 893 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 243 | (32) | (80) | 132 | 371 | (236) | — | 134 | 266 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 122 | (8) | (39) | 75 | 33 | (1) | — | 32 | 107 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | 20 | (20) | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és programok | 154 | (13) | (29) | 113 | 208 | (168) | — | 39 | 152 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 22 | (1) | (7) | 13 | 3 | (1) | — | 2 | 16 |
| | Egyedi intézkedések | 113 | (2) | (42) | 70 | 76 | (19) | — | 57 | 126 |
| | A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5. | Nyugdíjak | — | — | — | — | 1 879 | (1 879 ) | — | — | — |
| | Európai Iskolák | 0 | (0) | (0) | — | 190 | (188) | — | 2 | 2 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 6 | — | (2) | 3 | 4 | (0) | — | 3 | 6 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 354 | (26) | (328) | 0 | 3 772 | (3 407 ) | (0) | 365 | 366 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| | A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 0 | (0) | (0) | — | 28 | (28) | — | 0 | 0 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | — | — | — | — | 152 | (152) | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Összesen | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

millió EUR

Program

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalás visszavonása/

Újraértékelések/

Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

2 654

(0)

(1 963 )

691

2 097

(75)

—

2 022

2 714

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 300

(4)

(573)

724

892

(391)

—

501

1 224

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

1 727

(0)

(594)

1 133

394

(72)

(0)

321

1 454

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

174

(0)

(157)

16

645

(418)

—

227

243

Európai Szolidaritási Testület

—

—

—

—

43

(26)

—

17

17

Nukleáris biztonság és leszerelés

651

—

(194)

457

141

(2)

—

139

596

Horizont 2020

19 921

(312)

(7 515 )

12 094

12 254

(3 804 )

(3)

8 447

20 541

Az Euratom kutatási és képzési programja

198

(4)

(70)

124

397

(247)

(0)

150

275

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

908

(55)

(259)

593

391

(41)

—

350

943

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

704

(55)

(291)

359

2 573

(2 076 )

—

497

855

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

222

(15)

(102)

105

134

(18)

—

116

222

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

159

(4)

(90)

65

139

(30)

—

109

175

CEF – Energiaügy

1 678

(22)

(248)

1 407

680

(16)

—

664

2 072

CEF – Közlekedés

3 673

(281)

(1 085 )

2 307

1 986

(53)

—

1 934

4 241

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

360

(10)

(75)

275

178

(5)

—

173

448

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

545

(132)

(159)

254

—

—

—

—

254

Decentralizált ügynökségek

49

(2)

(31)

17

326

(291)

—

35

52

Egyéb fellépések és programok

412

(21)

(177)

215

281

(92)

—

189

404

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

66

(2)

(24)

39

92

(24)

—

68

107

A Bizottság egyedi hatáskörei

174

(12)

(84)

78

128

(37)

—

91

169

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

82 421

(278)

(27 946 )

54 197

31 150

(153)

—

30 997

85 194

Átmeneti régiók

16 151

(6)

(4 196 )

11 949

6 579

(27)

—

6 553

18 502

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

25 870

(43)

(8 944 )

16 883

9 811

(171)

—

9 640

26 523

Legkülső és ritkán lakott régiók

613

—

(271)

343

258

(12)

—

246

588

Kohéziós Alap

24 398

(11)

(9 214 )

15 173

10 693

(14)

—

10 678

25 851

Európai területi együttműködés

3 514

(15)

(1 184 )

2 314

2 193

(6)

—

2 188

4 502

Technikai segítségnyújtás

218

(18)

(73)

126

247

(123)

(0)

124

251

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

1 101

(0)

(351)

750

557

(3)

—

554

1 304

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

2 248

(7)

(1 016 )

1 224

434

(3)

—

431

1 655

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

4 704

(13)

(745)

3 946

1 655

(7)

—

1 648

5 595

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

22

(1)

(6)

14

8

(2)

—

6

20

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

196 837

196 837

(1 323 )

(1 323 )

(67 640 )

(67 640 )

127 874

127 874

87 357

87 357

(8 237 )

(8 237 )

(4)

(4)

79 117

79 117

206 991

206 991

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

309

(14)

(228)

67

44 364

(44 082 )

—

282

349

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

32 742

(108)

(12 174 )

20 460

14 427

(292)

—

14 134

34 594

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

3 218

(233)

(754)

2 231

1 070

(21)

(0)

1 049

3 280

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

21

(3)

(10)

8

94

(87)

—

7

15

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

1 564

(2)

(283)

1 279

522

(34)

—

488

1 768

Decentralizált ügynökségek

3

(0)

(3)

—

66

(63)

—

3

3

Egyéb fellépések és intézkedések

6

—

(6)

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

20

(0)

(7)

12

16

(0)

—

15

28

Egyedi intézkedések

0

—

—

0

—

—

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

37 883

37 883

(360)

(360)

(13 466 )

(13 466 )

24 058

24 058

60 560

60 560

(44 580 )

(44 580 )

(0)

(0)

15 980

15 980

40 037

40 037

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

2 447

(34)

(721)

1 692

986

(17)

—

969

2 662

Fogyasztóvédelem

41

(1)

(20)

21

29

(9)

—

20

40

Kreatív Európa

193

(7)

(91)

94

239

(115)

—

124

219

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

90

(1)

(67)

22

199

(160)

—

40

62

Belső Biztonsági Alap

1 420

(19)

(433)

969

799

(22)

—

777

1 746

Informatikai rendszerek

47

(1)

(13)

34

12

(0)

—

12

46

Jogérvényesülés

90

(1)

(34)

55

48

(13)

—

35

90

Jogok, egyenlőség és polgárság

115

(1)

(63)

51

64

(10)

—

54

105

Uniós polgári védelmi mechanizmus

44

(2)

(21)

21

35

(13)

—

21

43

Európa a polgárokért

22

(0)

(13)

9

28

(16)

—

12

21

Élelmiszer és takarmány

316

(31)

(187)

98

281

(60)

—

221

319

Egészségügy

133

(6)

(46)

81

68

(16)

—

52

133

Decentralizált ügynökségek

132

(1)

(5)

126

956

(841)

—

115

242

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

24

(1)

(9)

14

11

(2)

—

9

24

Egyedi intézkedések

77

(1)

(59)

17

99

(34)

—

65

82

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

5 194

5 194

(107)

(107)

(1 781 )

(1 781 )

3 306

3 306

3 855

3 855

(1 327 )

(1 327 )

—

2 528

2 528

5 834

5 834

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

6 899

(124)

(1 225 )

5 549

2 097

(221)

(0)

1 875

7 425

Makroszintű pénzügyi támogatás

40

(0)

(0)

40

10

(5)

—

5

45

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

—

—

138

(138)

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

18

(1)

(6)

12

7

(3)

—

4

15

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

18

(0)

(2)

16

20

(14)

—

6

22

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

275

—

(275)

—

325

(0)

—

325

325

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

7 662

(185)

(1 724 )

5 753

2 501

(421)

(0)

2 080

7 833

Fejlesztési együttműködési eszköz

8 643

(218)

(2 418 )

6 006

3 015

(265)

—

2 749

8 755

Partnerségi Eszköz

376

(6)

(113)

257

146

(17)

(0)

129

386

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

370

(10)

(139)

222

189

(52)

(0)

137

358

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

623

(34)

(220)

369

373

(114)

(0)

258

627

Humanitárius segítségnyújtás

899

(33)

(429)

437

1 533

(1 077 )

(0)

456

893

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

243

(32)

(80)

132

371

(236)

—

134

266

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

122

(8)

(39)

75

33

(1)

—

32

107

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

20

(20)

—

—

—

Egyéb fellépések és programok

154

(13)

(29)

113

208

(168)

—

39

152

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

22

(1)

(7)

13

3

(1)

—

2

16

Egyedi intézkedések

113

(2)

(42)

70

76

(19)

—

57

126

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

26 478

26 478

(667)

(667)

(6 746 )

(6 746 )

19 064

19 064

11 062

11 062

(2 773 )

(2 773 )

(1)

(1)

8 288

8 288

27 352

27 352

5.

Nyugdíjak

—

—

—

—

1 879

(1 879 )

—

—

—

Európai Iskolák

0

(0)

(0)

—

190

(188)

—

2

2

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

6

—

(2)

3

4

(0)

—

3

6

A Bizottság igazgatási kiadásai

354

(26)

(328)

0

3 772

(3 407 )

(0)

365

366

A többi intézmény igazgatási kiadásai

507

(61)

(444)

2

4 280

(3 695 )

0

584

587

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

867

867

(87)

(87)

(775)

(775)

6

6

10 124

10 124

(9 169 )

(9 169 )

(0)

(0)

955

955

961

961

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

0

(0)

(0)

—

28

(28)

—

0

0

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

—

—

—

—

152

(152)

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

180

180

(180)

(180)

—

0

0

0

0

Összesen

Összesen

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.10.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Program | <2012 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Összesen |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | — | — | — | — | 0 | 4 | 687 | 2 022 | 2 714 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 0 | 0 | — | — | 47 | 112 | 564 | 501 | 1 224 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | — | — | 546 | — | 15 | 306 | 267 | 321 | 1 454 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 12 | 227 | 243 |
| | Európai Szolidaritási Testület | — | — | — | — | — | — | — | 17 | 17 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | — | — | 97 | 72 | 77 | 103 | 108 | 139 | 596 |
| | Horizont 2020 | 246 | 273 | 784 | 1 440 | 2 120 | 2 908 | 4 320 | 8 450 | 20 541 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 8 | 1 | 2 | 7 | 24 | 35 | 48 | 150 | 275 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 2 | 4 | 181 | 6 | 46 | 113 | 242 | 350 | 943 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 23 | 43 | 93 | 199 | 497 | 855 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 2 | 4 | 6 | 7 | 13 | 14 | 60 | 116 | 222 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | — | 0 | — | 1 | 4 | 15 | 44 | 109 | 175 |
| | CEF – Energiaügy | 5 | 2 | 2 | 245 | 235 | 387 | 532 | 664 | 2 072 |
| | CEF – Közlekedés | 13 | — | 6 | 226 | 192 | 705 | 1 166 | 1 934 | 4 241 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | — | 0 | — | 21 | 34 | 135 | 85 | 173 | 448 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 254 | — | — | — | — | — | — | — | 254 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | 0 | 1 | 15 | 35 | 52 |
| | Egyéb fellépések és programok | 22 | 4 | 14 | 14 | 23 | 35 | 103 | 189 | 404 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 2 | 1 | 2 | 0 | 3 | 8 | 23 | 68 | 107 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 0 | 0 | 4 | 5 | 5 | 17 | 46 | 91 | 169 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 510 | 445 | 3 057 | 651 | 5 465 | 16 652 | 27 416 | 30 997 | 85 194 |
| | Átmeneti régiók | 38 | — | — | 149 | 1 594 | 4 066 | 6 102 | 6 553 | 18 502 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 53 | — | 626 | 327 | 1 766 | 5 071 | 9 040 | 9 640 | 26 523 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | — | — | — | 9 | 38 | 74 | 222 | 246 | 588 |
| | Kohéziós Alap | 159 | — | 487 | 321 | 1 046 | 3 598 | 9 561 | 10 678 | 25 851 |
| | Európai területi együttműködés | 40 | 9 | 52 | — | 5 | 417 | 1 780 | 2 199 | 4 502 |
| | Technikai segítségnyújtás | 1 | 1 | 0 | 2 | 27 | 37 | 60 | 124 | 251 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | — | — | — | 0 | 36 | 300 | 415 | 554 | 1 304 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | — | — | — | 0 | 397 | 413 | 413 | 431 | 1 655 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | — | — | — | 279 | 550 | 1 608 | 1 510 | 1 648 | 5 595 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | — | — | 1 | 1 | 4 | 9 | 6 | 20 |
| | A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 34 | — | 293 | 198 | 1 567 | 7 296 | 11 072 | 14 134 | 34 594 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 9 | 3 | 96 | 4 | 358 | 760 | 1 000 | 1 049 | 3 280 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 7 | 15 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 142 | 53 | 72 | 107 | 209 | 229 | 273 | 682 | 1 768 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 5 | 15 | 28 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 20 | 17 | 29 | 4 | 37 | 491 | 1 094 | 969 | 2 662 |
| | Fogyasztóvédelem | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 14 | 20 | 40 |
| | Kreatív Európa | — | — | 1 | 4 | 6 | 22 | 61 | 124 | 219 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | — | — | — | — | — | 13 | 9 | 40 | 62 |
| | Belső Biztonsági Alap | 19 | 42 | 13 | 12 | 26 | 266 | 589 | 777 | 1 746 |
| | Informatikai rendszerek | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 25 | 12 | 46 |
| | Jogérvényesülés | 1 | 1 | 4 | 4 | 8 | 16 | 21 | 35 | 90 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 3 | 4 | 2 | 4 | 7 | 12 | 19 | 54 | 105 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | — | 0 | — | 1 | 2 | 6 | 12 | 21 | 43 |
| | Európa a polgárokért | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 12 | 21 |
| | Élelmiszer és takarmány | 1 | 0 | 2 | 6 | 9 | 27 | 52 | 221 | 319 |
| | Egészségügy | 4 | 1 | 2 | 5 | 14 | 22 | 33 | 52 | 133 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | 0 | 12 | 114 | 115 | 242 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3 | 4 | 9 | 24 |
| | Egyedi intézkedések | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 15 | 65 | 82 |
| | A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 349 | 94 | 522 | 437 | 971 | 1 475 | 1 702 | 1 875 | 7 425 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | — | — | — | — | — | — | 40 | 5 | 45 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | — | — | — | 2 | 2 | 2 | 6 | 4 | 15 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | — | — | — | 7 | 3 | 2 | 4 | 6 | 22 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | — | — | — | — | — | — | — | 325 | 325 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 426 | 341 | 485 | 594 | 783 | 1 367 | 1 716 | 2 120 | 7 833 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 250 | 178 | 453 | 564 | 938 | 1 424 | 2 198 | 2 751 | 8 755 |
| | Partnerségi Eszköz | 0 | 8 | 13 | 37 | 42 | 70 | 82 | 133 | 386 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 5 | 2 | 9 | 20 | 35 | 61 | 90 | 137 | 358 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 7 | 9 | 20 | 36 | 67 | 88 | 141 | 258 | 627 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 9 | 13 | 14 | 8 | 11 | 117 | 267 | 456 | 893 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 4 | 14 | 2 | 24 | 23 | 21 | 43 | 134 | 266 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 7 | 4 | 7 | 10 | 12 | 18 | 18 | 32 | 107 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és programok | 5 | 4 | 2 | 13 | 23 | 31 | 36 | 39 | 152 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 3 | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 5 | 2 | 16 |
| | Egyedi intézkedések | 1 | 2 | 1 | 2 | 7 | 20 | 37 | 57 | 126 |
| | A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5. | Nyugdíjak | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Iskolák | — | — | — | — | — | — | 0 | 2 | 2 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 365 | 366 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| | A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Összesen | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

millió EUR

Program

<2012

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Összesen

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

—

—

—

—

0

4

687

2 022

2 714

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

0

0

—

—

47

112

564

501

1 224

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

—

—

546

—

15

306

267

321

1 454

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

—

—

—

0

0

3

12

227

243

Európai Szolidaritási Testület

—

—

—

—

—

—

—

17

17

Nukleáris biztonság és leszerelés

—

—

97

72

77

103

108

139

596

Horizont 2020

246

273

784

1 440

2 120

2 908

4 320

8 450

20 541

Az Euratom kutatási és képzési programja

8

1

2

7

24

35

48

150

275

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

2

4

181

6

46

113

242

350

943

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

0

0

1

23

43

93

199

497

855

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

2

4

6

7

13

14

60

116

222

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

—

0

—

1

4

15

44

109

175

CEF – Energiaügy

5

2

2

245

235

387

532

664

2 072

CEF – Közlekedés

13

—

6

226

192

705

1 166

1 934

4 241

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

—

0

—

21

34

135

85

173

448

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

254

—

—

—

—

—

—

—

254

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

0

1

15

35

52

Egyéb fellépések és programok

22

4

14

14

23

35

103

189

404

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

2

1

2

0

3

8

23

68

107

A Bizottság egyedi hatáskörei

0

0

4

5

5

17

46

91

169

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

510

445

3 057

651

5 465

16 652

27 416

30 997

85 194

Átmeneti régiók

38

—

—

149

1 594

4 066

6 102

6 553

18 502

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

53

—

626

327

1 766

5 071

9 040

9 640

26 523

Legkülső és ritkán lakott régiók

—

—

—

9

38

74

222

246

588

Kohéziós Alap

159

—

487

321

1 046

3 598

9 561

10 678

25 851

Európai területi együttműködés

40

9

52

—

5

417

1 780

2 199

4 502

Technikai segítségnyújtás

1

1

0

2

27

37

60

124

251

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

—

—

—

0

36

300

415

554

1 304

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

—

—

—

0

397

413

413

431

1 655

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

—

—

—

279

550

1 608

1 510

1 648

5 595

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

—

—

1

1

4

9

6

20

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

1 355

1 355

744

744

5 867

5 867

3 807

3 807

13 803

13 803

37 234

37 234

65 049

65 049

79 131

79 131

206 991

206 991

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

—

—

—

0

3

9

55

282

349

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

34

—

293

198

1 567

7 296

11 072

14 134

34 594

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

9

3

96

4

358

760

1 000

1 049

3 280

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

—

—

—

—

—

3

5

7

15

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

142

53

72

107

209

229

273

682

1 768

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

0

0

2

1

4

5

15

28

Egyedi intézkedések

—

—

—

0

0

—

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

186

186

56

56

461

461

311

311

2 138

2 138

8 301

8 301

12 411

12 411

16 173

16 173

40 037

40 037

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

20

17

29

4

37

491

1 094

969

2 662

Fogyasztóvédelem

—

0

0

1

2

4

14

20

40

Kreatív Európa

—

—

1

4

6

22

61

124

219

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

—

—

—

—

—

13

9

40

62

Belső Biztonsági Alap

19

42

13

12

26

266

589

777

1 746

Informatikai rendszerek

1

0

0

1

2

3

25

12

46

Jogérvényesülés

1

1

4

4

8

16

21

35

90

Jogok, egyenlőség és polgárság

3

4

2

4

7

12

19

54

105

Uniós polgári védelmi mechanizmus

—

0

—

1

2

6

12

21

43

Európa a polgárokért

0

—

0

0

0

1

7

12

21

Élelmiszer és takarmány

1

0

2

6

9

27

52

221

319

Egészségügy

4

1

2

5

14

22

33

52

133

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

0

12

114

115

242

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

1

1

2

3

3

4

9

24

Egyedi intézkedések

0

0

0

0

0

2

15

65

82

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

50

50

67

67

56

56

45

45

118

118

901

901

2 069

2 069

2 528

2 528

5 834

5 834

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

349

94

522

437

971

1 475

1 702

1 875

7 425

Makroszintű pénzügyi támogatás

—

—

—

—

—

—

40

5

45

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

—

—

—

2

2

2

6

4

15

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

—

—

—

7

3

2

4

6

22

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

—

—

—

—

—

—

—

325

325

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

426

341

485

594

783

1 367

1 716

2 120

7 833

Fejlesztési együttműködési eszköz

250

178

453

564

938

1 424

2 198

2 751

8 755

Partnerségi Eszköz

0

8

13

37

42

70

82

133

386

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

5

2

9

20

35

61

90

137

358

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

7

9

20

36

67

88

141

258

627

Humanitárius segítségnyújtás

9

13

14

8

11

117

267

456

893

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

4

14

2

24

23

21

43

134

266

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

7

4

7

10

12

18

18

32

107

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Egyéb fellépések és programok

5

4

2

13

23

31

36

39

152

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

3

1

0

1

3

0

5

2

16

Egyedi intézkedések

1

2

1

2

7

20

37

57

126

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

1 065

1 065

671

671

1 526

1 526

1 753

1 753

2 920

2 920

4 697

4 697

6 385

6 385

8 335

8 335

27 352

27 352

5.

Nyugdíjak

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Iskolák

—

—

—

—

—

—

0

2

2

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

—

—

—

—

0

3

3

6

A Bizottság igazgatási kiadásai

—

—

0

0

—

0

0

365

366

A többi intézmény igazgatási kiadásai

0

0

0

0

0

0

0

587

587

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

—

—

0

0

0

0

—

0

0

3

3

957

957

961

961

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

Összesen

Összesen

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

5.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN

5.1.   A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kinnlévő |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összes |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5–8 |
| Európai Parlament | 164 | 164 | 197 | 19 | 217 | 191 | 3 | 194 | 118 % | 23 |
| Európai Tanács és Tanács | 53 | 53 | 79 | 2 | 81 | 79 | 1 | 80 | 151 % | 1 |
| Bizottság | 144 315 | 144 401 | 164 179 | 8 210 | 172 389 | 157 870 | 773 | 158 643 | 110 % | 13 747 |
| Bíróság | 56 | 56 | 53 | 0 | 53 | 53 | 0 | 53 | 96 % | 0 |
| Számvevőszék | 21 | 21 | 21 | 0 | 21 | 21 | — | 21 | 101 % | 0 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 136 % | — |
| Régiók Bizottsága | 9 | 9 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 124 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 86 % | 0 |
| Európai adatvédelmi biztos | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78 % | — |
| Európai Külügyi Szolgálat | 49 | 49 | 296 | 2 | 297 | 295 | 2 | 297 | 607 % | 1 |
| Összesen | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

millió EUR

Intézmény

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kinnlévő

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összes

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5–8

Európai Parlament

164

164

197

19

217

191

3

194

118 %

23

Európai Tanács és Tanács

53

53

79

2

81

79

1

80

151 %

1

Bizottság

144 315

144 401

164 179

8 210

172 389

157 870

773

158 643

110 %

13 747

Bíróság

56

56

53

0

53

53

0

53

96 %

0

Számvevőszék

21

21

21

0

21

21

—

21

101 %

0

Gazdasági és Szociális Bizottság

12

12

16

0

16

16

0

16

136 %

—

Régiók Bizottsága

9

9

11

0

11

11

0

11

124 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

86 %

0

Európai adatvédelmi biztos

1

1

1

0

1

1

0

1

78 %

—

Európai Külügyi Szolgálat

49

49

296

2

297

295

2

297

607 %

1

Összesen

Összesen

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

Az EU általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel az uniós költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre.

Az ügynökségek költségvetését és végrehajtását nem konszolidálják az uniós költségvetésen belül. A Bizottság általi támogatás az uniós költségvetés részét képezi.

Az EKSZ-t illetően meg kell jegyezni, hogy saját költségvetésén túl a Bizottságtól (141,7 millió EUR, 2017: 144 millió EUR), valamint az EFA-tól és a vagyonkezelői alapoktól is kap hozzájárulásokat (70,1 millió EUR, 2017: 72 millió EUR). Ezek a források az EFA és a vagyonkezelői alapok – többek között az év során e hozzájárulásokból származó címzett bevételek – által finanszírozott küldöttségeken foglalkoztatott bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos költségeket fedezik. Ezeket a költségvetési előirányzatokat (címzett bevételként) az EKSZ rendelkezésére bocsátják; elsődleges céljuk az uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos költségek fedezése. Az uniós küldöttségek igazgatását az EKSZ végzi.

5.2.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Összes
  rendelkezésre álló
  előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2019-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevételekből | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Európai Parlament | 2 031 | 1 934 | 3 | 56 | 1 993 | 98 % | 22 | 0 | 22 | 16 | — | 0 | 16 |
| Európai Tanács és Tanács | 629 | 527 | 4 | 24 | 555 | 88 % | 23 | 0 | 23 | 46 | 5 | 0 | 51 |
| Bizottság | 174 003 | 155 941 | 866 | 12 051 | 168 859 | 97 % | 4 386 | 525 | 4 911 | 215 | 18 | 0 | 233 |
| Bíróság | 411 | 407 | 0 | 1 | 407 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Számvevőszék | 146 | 140 | 0 | 0 | 141 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 140 | 134 | 0 | 4 | 138 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Régiók Bizottsága | 98 | 95 | 0 | 2 | 97 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Ombudsman | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai adatvédelmi biztos | 14 | 14 | 0 | 0 | 14 | 94 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 984 | 678 | 0 | 247 | 925 | 94 % | 59 | 0 | 59 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Összesen | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

millió EUR

Intézmény

Összes

rendelkezésre álló

előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2019-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevételekből

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Európai Parlament

2 031

1 934

3

56

1 993

98 %

22

0

22

16

—

0

16

Európai Tanács és Tanács

629

527

4

24

555

88 %

23

0

23

46

5

0

51

Bizottság

174 003

155 941

866

12 051

168 859

97 %

4 386

525

4 911

215

18

0

233

Bíróság

411

407

0

1

407

99 %

1

0

1

3

0

0

3

Számvevőszék

146

140

0

0

141

96 %

0

0

0

6

0

0

6

Gazdasági és Szociális Bizottság

140

134

0

4

138

99 %

0

0

0

2

0

0

2

Régiók Bizottsága

98

95

0

2

97

99 %

0

0

0

1

0

0

1

Ombudsman

11

10

0

0

10

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Európai adatvédelmi biztos

14

14

0

0

14

94 %

0

0

0

1

0

0

1

Európai Külügyi Szolgálat

984

678

0

247

925

94 %

59

0

59

1

0

0

1

Összesen

Összesen

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

5.3.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Összes
  rendelkezésre álló
  előirányzat | Megtett kifizetések | 2019-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| végleges
  elfogadott
  költségvetés-
  ből | át-
  hozatalokból | címzett
  bevételekből | Összes | % | automatikus
  áthozatalok | határozat-
  tal
  át-
  vitt | címzett bevételekből | Összesen | végleges
  elfogadott
  költségvetés-
  ből | át-
  hozatalok-
  ból | címzett
  bevételek-
  ből | Összes |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Európai Parlament | 2 321 | 1 637 | 268 | 28 | 1 933 | 83 % | 298 | 0 | 50 | 347 | 16 | 24 | 0 | 41 |
| Európai Tanács és Tanács | 681 | 470 | 43 | 23 | 536 | 79 % | 61 | 0 | 24 | 84 | 46 | 14 | 0 | 60 |
| Bizottság | 161 390 | 139 260 | 1 394 | 11 879 | 152 533 | 95 % | 706 | 465 | 7 294 | 8 465 | 322 | 68 | 2 | 392 |
| Bíróság | 432 | 386 | 18 | 1 | 404 | 94 % | 21 | 0 | 1 | 22 | 3 | 3 | 0 | 6 |
| Számvevőszék | 154 | 133 | 7 | 0 | 140 | 91 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 6 | 1 | 0 | 6 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 150 | 126 | 8 | 3 | 137 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| Régiók Bizottsága | 108 | 87 | 8 | 1 | 96 | 90 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Ombudsman | 12 | 10 | 1 | 0 | 11 | 91 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai adatvédelmi biztos | 16 | 11 | 1 | 0 | 12 | 75 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 1 090 | 575 | 93 | 202 | 870 | 80 % | 102 | 0 | 105 | 208 | 1 | 11 | — | 12 |
| Összesen | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

millió EUR

Intézmény

Összes

rendelkezésre álló

előirányzat

Megtett kifizetések

2019-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

végleges

elfogadott

költségvetés-

ből

át-

hozatalokból

címzett

bevételekből

Összes

%

automatikus

áthozatalok

határozat-

tal

át-

vitt

címzett bevételekből

Összesen

végleges

elfogadott

költségvetés-

ből

át-

hozatalok-

ból

címzett

bevételek-

ből

Összes

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Európai Parlament

2 321

1 637

268

28

1 933

83 %

298

0

50

347

16

24

0

41

Európai Tanács és Tanács

681

470

43

23

536

79 %

61

0

24

84

46

14

0

60

Bizottság

161 390

139 260

1 394

11 879

152 533

95 %

706

465

7 294

8 465

322

68

2

392

Bíróság

432

386

18

1

404

94 %

21

0

1

22

3

3

0

6

Számvevőszék

154

133

7

0

140

91 %

7

0

0

8

6

1

0

6

Gazdasági és Szociális Bizottság

150

126

8

3

137

91 %

8

0

1

9

2

2

0

4

Régiók Bizottsága

108

87

8

1

96

90 %

8

0

1

9

1

1

0

2

Ombudsman

12

10

1

0

11

91 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Európai adatvédelmi biztos

16

11

1

0

12

75 %

2

0

0

2

1

1

0

2

Európai Külügyi Szolgálat

1 090

575

93

202

870

80 %

102

0

105

208

1

11

—

12

Összesen

Összesen

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

6.   AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA

Az alábbi jelentések az ügynökségek bevételeit és kiadásait mutatják be, mind a decentralizált ügynökségek (más néven a hagyományos ügynökségek), mind a végrehajtó ügynökségek tekintetében.

Az ügynökségek bevételeit és kiadásait nem konszolidálják az uniós költségvetésen belül. A Bizottság általi támogatás az uniós költségvetés részét képezi.

Az ügynökségek által ebből eszközölt egyéb bevételek és kiadások nem kerülnek be az uniós költségvetési beszámolóba. Minden ügynökség saját beszámolót nyújt be. Az alábbi táblázatokban szereplő információk ezeknek az uniós szerveknek a globális pénzügyi képét adják.

6.1.   KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt összegek |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER | 6 | 14 | 14 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC | 9 | 4 | 4 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO | 17 | 17 | 18 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA | 17 | 11 | 11 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA | 15 | 50 | 50 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA | 4 | 15 | 15 |
| A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA | 18 | 94 | 97 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO | 18 | 98 | 98 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA | 6 | 198 | 155 |
| Európai Bankhatóság – EBH | 12 | 43 | 44 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex | 18 | 289 | 306 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC | 17 | 58 | 58 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop | 15 | 18 | 18 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA | 2 | 119 | 121 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA | 7 | 66 | 66 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA | 11 | 17 | 17 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA | 17 | 80 | 80 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND | 4 | 21 | 21 |
| Európai GNSS Ügynökség | 6 | 33 | 746 |
| A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE | 4 | 8 | 8 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT | 15 | 370 | 345 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA | 12 | 25 | 25 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA | 6 | 77 | 103 |
| Európai Gyógyszerügynökség – EMA | 2 | 338 | 317 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA | 18 | 16 | 16 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 18 | 137 | 137 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA | 8 | 49 | 49 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA | 12 | 44 | 44 |
| Európai Képzési Alapítvány – ETF | 15 | 20 | 20 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA | 18 | 23 | 23 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL | 18 | 9 | 14 |
| Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA | 9 | 11 | 12 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 6 | 29 | 29 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO | 12 | 403 | 245 |
| Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust | 33 | 38 | 38 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME | 6 | 44 | 44 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E | 8 | 795 | 831 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA | 6 | 27 | 27 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA | 8 | 70 | 70 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 15 | 47 | 41 |
| Összesen | | 3 822 | 4 377 |

millió EUR

Ügynökség

A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt összegek

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

6

14

14

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC

9

4

4

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

17

17

18

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA

17

11

11

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

15

50

50

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

4

15

15

A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA

18

94

97

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO

18

98

98

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

6

198

155

Európai Bankhatóság – EBH

12

43

44

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex

18

289

306

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

17

58

58

Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop

15

18

18

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

2

119

121

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

7

66

66

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

11

17

17

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA

17

80

80

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

4

21

21

Európai GNSS Ügynökség

6

33

746

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

4

8

8

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

15

370

345

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

12

25

25

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA

6

77

103

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

2

338

317

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

18

16

16

Európai Rendőrségi Hivatal

18

137

137

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

8

49

49

Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA

12

44

44

Európai Képzési Alapítvány – ETF

15

20

20

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

18

23

23

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL

18

9

14

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

9

11

12

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

6

29

29

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO

12

403

245

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust

33

38

38

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME

6

44

44

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E

8

795

831

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA

6

27

27

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

8

70

70

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

15

47

41

Összesen

Összesen

3 822

3 822

4 377

4 377

| millió EUR |
| --- |
| A bevétel típusa | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt összegek |
| Bizottság általi támogatás | 1 424 | 1 425 |
| Díjakból származó bevételek | 746 | 726 |
| Egyéb bevételek | 1 652 | 2 226 |
| Összesen | 3 822 | 4 377 |

millió EUR

A bevétel típusa

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt összegek

Bizottság általi támogatás

1 424

1 425

Díjakból származó bevételek

746

726

Egyéb bevételek

1 652

2 226

Összesen

Összesen

3 822

3 822

4 377

4 377

6.2.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER | 14 | 13 | 17 | 14 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO | 19 | 17 | 18 | 16 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA | 11 | 10 | 13 | 10 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA | 50 | 49 | 56 | 48 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA | 16 | 16 | 20 | 14 |
| A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség – eu-LISA | 211 | 154 | 107 | 94 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO | 103 | 94 | 106 | 86 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA | 237 | 179 | 244 | 151 |
| Európai Bankhatóság – EBH | 44 | 44 | 47 | 41 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex | 318 | 306 | 406 | 293 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC | 59 | 58 | 69 | 57 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop | 18 | 18 | 19 | 18 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA | 121 | 117 | 133 | 114 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA | 97 | 78 | 102 | 61 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA | 18 | 17 | 22 | 19 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA | 80 | 80 | 87 | 80 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND | 21 | 21 | 25 | 21 |
| Európai GNSS Ügynökség | 3 522 | 2 428 | 1 270 | 828 |
| A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE | 8 | 8 | 9 | 8 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT | 459 | 395 | 380 | 340 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA | 25 | 25 | 28 | 24 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA | 126 | 114 | 122 | 91 |
| Európai Gyógyszerügynökség – EMA | 344 | 312 | 392 | 302 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA | 16 | 16 | 17 | 17 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 143 | 132 | 156 | 129 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA | 49 | 49 | 51 | 48 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA | 46 | 46 | 51 | 44 |
| Európai Képzési Alapítvány – ETF | 20 | 20 | 21 | 20 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA | 23 | 23 | 30 | 23 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL | 14 | 13 | 15 | 11 |
| Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA | 12 | 12 | 13 | 11 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 30 | 30 | 34 | 30 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO | 422 | 245 | 445 | 235 |
| Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust | 40 | 40 | 47 | 41 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME | 44 | 44 | 49 | 45 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E | 1 019 | 1 008 | 847 | 814 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA | 27 | 27 | 28 | 26 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA | 70 | 70 | 73 | 67 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 47 | 45 | 51 | 45 |
| Összesen | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

14

13

17

14

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC

4

4

5

4

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

19

17

18

16

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA

11

10

13

10

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

50

49

56

48

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

16

16

20

14

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség – eu-LISA

211

154

107

94

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO

103

94

106

86

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

237

179

244

151

Európai Bankhatóság – EBH

44

44

47

41

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex

318

306

406

293

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

59

58

69

57

Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop

18

18

19

18

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

121

117

133

114

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

97

78

102

61

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

18

17

22

19

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA

80

80

87

80

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

21

21

25

21

Európai GNSS Ügynökség

3 522

2 428

1 270

828

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

8

8

9

8

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

459

395

380

340

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

25

25

28

24

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA

126

114

122

91

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

344

312

392

302

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

16

16

17

17

Európai Rendőrségi Hivatal

143

132

156

129

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

49

49

51

48

Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA

46

46

51

44

Európai Képzési Alapítvány – ETF

20

20

21

20

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

23

23

30

23

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL

14

13

15

11

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

12

12

13

11

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

30

30

34

30

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO

422

245

445

235

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust

40

40

47

41

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME

44

44

49

45

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E

1 019

1 008

847

814

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA

27

27

28

26

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

70

70

73

67

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

47

45

51

45

Összesen

Összesen

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

| millió EUR |
| --- |
| Kiadás típusa | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| Igazgatási kiadások | 368 | 352 | 445 | 334 |
| Személyzet | 1 220 | 1 188 | 1 236 | 1 181 |
| Működési kiadások | 6 358 | 4 836 | 3 944 | 2 826 |
| Összesen | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

millió EUR

Kiadás típusa

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

Igazgatási kiadások

368

352

445

334

Személyzet

1 220

1 188

1 236

1 181

Működési kiadások

6 358

4 836

3 944

2 826

Összesen

Összesen

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

FOGALOMTÁR

Aktuáriusi feltételezések

Aktuáriusi feltételezések

Olyan jövőbeli események költségeinek kiszámítására alkalmazott feltételezések, amelyek hatással vannak a nyugdíj-kötelezettségre.

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Járadékalapú nyugdíjrendszer esetében az aktuáriusi veszteségek vagy többletek változásai. A korábbi aktuáriusi feltételezések és a ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözet eredményeképpen és az aktuáriusi feltételezések változásainak köszönhetően keletkeznek.

Igazgatási előirányzatok

Igazgatási előirányzatok

Az igazgatási előirányzatok az intézmények és gazdálkodó egységek működési költségeit fedezik (személyzet, épületek, irodai felszerelések).

Elfogadott költségvetés

Elfogadott költségvetés

A költségvetési tervezet a költségvetési hatóság általi elfogadását követően válik elfogadott költségvetéssé.

Költségvetés-módosítás

Költségvetés-módosítás

A pénzügyi év során elfogadott határozat ugyanazon év elfogadott költségvetésének módosítása (emelése, csökkentése, átcsoportosítása) céljából.

Tagállamoktól lehívandó összegek

Tagállamoktól lehívandó összegek

Ezek olyan, a beszámolási időszak alatt felmerült kiadásokat jelentenek, amelyeket jövőbeli költségvetésekből, vagyis a tagállamok által kell majd finanszírozni. Ez az eredményszemléletű pénzügyi kimutatás és a pénzeszközalapú költségvetés egyidejű létezésének következménye.

Éves tevékenységi jelentés

Éves tevékenységi jelentés

Az éves tevékenységi jelentés a műveletek eredményeit jelzi többek között a kitűzött célokhoz, a kapcsolódó kockázatokhoz és a belsőkontroll-struktúrához viszonyítva. A Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjének 2001 óta, a többi európai uniós intézményének pedig 2003 óta az adott évi költségvetés tekintetében éves tevékenységi jelentést kell benyújtania saját intézménye részére feladatainak ellátásáról, és ehhez pénzügyi és irányítási információkat kell mellékelnie.

Előirányzatok

Előirányzatok

Költségvetési finanszírozás. A költségvetés kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket (a kedvezményezettek részére teljesítendő pénzeszközöket vagy banki átutalásokat) is előirányoz. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok gyakran eltérnek (differenciált előirányzatok), mert a többéves programokat és projekteket általában teljes mértékben lekötik abban az évben, amikor a vonatkozó döntést meghozzák, a kifizetésre viszont évek alatt kerül sor, ahogyan a programok és projektek végrehajtása előrehalad. A nem differenciált előirányzatok az igazgatási kiadásokra, a mezőgazdasági piactámogatásokra és közvetlen kifizetésekre alkalmazandók, ahol a kötelezettségvállalási előirányzatok összege megegyezik a kifizetési előirányzatok összegével.

Címzett bevétel

Címzett bevétel

Meghatározott kiadási tételek finanszírozására kapott célzott bevétel. A külső címzett bevételek fő forrása a harmadik országoktól az Unió által finanszírozott programokhoz kapott pénzügyi hozzájárulás. A belső címzett bevétel fő forrásai a harmadik felektől származó, árukért, szolgáltatásokért vagy a harmadik fél kérésére elvégzett munkáért kapott bevételek; a tévesen kifizetett összegek visszafizetéséből származó bevételek, valamint a kiadványok és filmek értékesítéséből származó bevételek.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Minden olyan pénzügyi eszköz (a származtatott pénzügyi eszközök kivételével), amelyeket a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amelyek vonatkozásában a valós érték változásait a kivezetésig (vagy értékvesztésig) a nettó eszközök tartalékában számolják el.

Költségvetési sor

Költségvetési sor

A költségvetés szerkezetével kapcsolatos fogalom: a bevételeket és a kiadásokat olyan, a költségvetési hatóság által előírt kötelező nómenklatúrának megfelelően tüntetik fel a költségvetésben, amely tükrözi az egyes tételek jellegét és célját. Az egyéni megnevezések (cím, alcím, jogcímcsoport vagy jogcím) adják a nómenklatúra hivatalos leírását.

Előirányzatok megszüntetése

Előirányzatok megszüntetése

Olyan felhasználatlan előirányzatok, amelyeket többé már nem lehet felhasználni.

Előirányzatok átvitele

Előirányzatok átvitele

Az évenkéntiség elve alóli kivétel, amelynek értelmében azok az előirányzatok, amelyeket egy adott költségvetési évben nem lehetett felhasználni, szigorú feltételek mellett kivételesen átvihetők és felhasználhatók a következő évben.

Kötelezettségvállalás

Kötelezettségvállalás

Jogilag kötelező ígéret finanszírozás nyújtására bizonyos feltételek mellett. Az EU kötelezettséget vállal arra, hogy visszatéríti az uniós finanszírozású projektek költségeinek rá eső részét. A ma tett kötelezettségvállalásokból lesznek a holnap kifizetései. A ma teljesített kifizetések a tegnap kötelezettségvállalásai.

Kötelezettségvállalási előirányzat

Kötelezettségvállalási előirányzat

A kötelezettségvállalási előirányzatok azon jogi kötelmek (szerződések, támogatási megállapodások/határozatok) összköltségét fedezik, amelyeket a folyó pénzügyi évben alá lehet írni.

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

A rendszer kötelezettségeinek a szolgálatból származó emelkedése a folyó pénzügyi évben.

Kötelezettségvállalás visszavonása

Kötelezettségvállalás visszavonása

Olyan eljárás, amellyel egy korábbi kötelezettségvállalást (vagy annak részét) törlik.

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Nyugdíj- vagy egyéb nyugellátási rendszer, amelyben a rendszer szabályai a fizetendő hozzájárulástól függetlenül határozzák meg a járadékokat, és a járadékok nem kapcsolódnak közvetlenül a rendszer befektetéseihez. A rendszer lehet finanszírozott vagy nem finanszírozott.

Származtatott pénzügyi eszköz

Származtatott pénzügyi eszköz

Olyan pénzügyi instrumentum, amelynek értéke egy másik pénzügyi instrumentum, mutatószám vagy tőzsdei áru értékében bekövetkezett változáshoz kapcsolódik. Míg az elsődleges pénzügyi instrumentumok (például állampapírok) birtokosának feltétel nélküli joga van arra, hogy a jövőben pénzeszközre (vagy egyéb gazdasági haszonra) tegyen szert, addig a származtatott pénzügyi eszköz birtokosa csupán feltételes joggal rendelkezik ilyen haszon megszerzésére. A származtatott pénzügyi eszközök egyik példája a tőzsdén kívüli határidős devizaügylet.

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetlen irányítás keretében a költségvetést közvetlenül a Bizottság szervezeti egységei, végrehajtó ügynökségek vagy vagyonkezelői alapok hajtják végre.

Diszkontráta

Diszkontráta

A pénz időbeli értékének kiigazítására alkalmazott ráta. A diszkontálás a különböző időszakokban felmerülő költségek és hasznok összehasonlítására alkalmazott technika.

Effektív kamatláb

Effektív kamatláb

Az a kamatláb, amely a becsült jövőbeli pénzbevételeket vagy kifizetéseket a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség várható élettartama alatt az eszköz vagy kötelezettség nettó könyv szerinti értékére diszkontálja.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Minden olyan pénzügyi eszköz vagy kötelezettség, amelyet a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amely vonatkozásában a valós érték változásait az időszak eredményével szemben számolják el (vagyis származtatott pénzügyi eszközök).

Pénzügyi korrekció

Pénzügyi korrekció

A pénzügyi korrekció célja, hogy megvédje az uniós költségvetést a hibás vagy szabálytalan kiadások terhétől. Megosztott irányítású kiadások tekintetében a szabálytalan kifizetések visszafizettetése elsősorban a tagállam felelőssége.

A „visszaigazolt” pénzügyi korrekciót az érintett tagállam elfogadta. A „kiszabott” pénzügyi korrekciót bizottsági határozattal elfogadták, és mindig nettó korrekció, amelynél a tagállam köteles visszatéríteni a szabálytalan pénzeszközöket az uniós költségvetésbe, így véglegesen csökken az érintett tagállamnak allokált pénzügyi keretösszeg. A visszaigazolt és a kiszabott pénzügyi korrekciók ebben a beszámolóban egy kategóriaként szerepelnek.

A „végrehajtott” pénzügyi korrekció korrigálta a megfigyelt szabálytalanságot.

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetett irányítás keretében a Bizottság költségvetés-végrehajtási feladatokat ruház át az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó szervekre.

Megszakítások és felfüggesztések

Megszakítások és felfüggesztések

Amennyiben a Bizottság a saját munkája vagy az ellenőrző hatóság által jelentett információk alapján úgy találja, hogy egy tagállam elmulasztotta orvosolni az irányítási és kontrollrendszerekben feltárt súlyos hiányosságokat és/vagy korrigálni a korábban bejelentett és igazolt szabálytalan kiadásokat, úgy megszakíthatja vagy felfüggesztheti a kifizetéseket.

Szabálytalanság

Szabálytalanság

A szabálytalanság olyan cselekedet, amely nem felel meg az uniós szabályoknak, és amely negatív hatást gyakorolhat az Unió pénzügyi érdekeire, de amely vagy a pénzeszközöket visszaigénylő kedvezményezettek, vagy a kifizetések teljesítéséért felelős hatóságok által elkövetett véletlen hiba eredménye. Amennyiben a szabálytalanságot szándékosan követték el, úgy az csalásnak minősül.

Megszűnő előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

A fel nem használt előirányzatokat a pénzügyi év végén törölni kell. A megszűnés azt jelenti, hogy az adott előirányzatok tekintetében teljes egészében vagy részben visszavonják a kiadások megtételére és/vagy kötelezettségek teremtésére irányuló engedélyt. Kizárólag a közös vállalkozások esetében – a pénzügyi szabályzatukban meghatározottak szerint – a fel nem használt előirányzatok beállíthatók a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba (az úgynevezett „N+3” szabály). A közös vállalkozások megszűnő előirányzatai tehát az N+3. pénzügyi évig reaktiválhatók.

Saját források

Saját források

Az uniós intézmények és szervek fő finanszírozási formája, amelynek fogalmát a saját forrásokról szóló 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet határozza meg. A saját források a GNI-alapú forrásokból, a héaalapú forrásokból és a tradicionális saját forrásokból állnak.

Kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok a tárgyévben esedékes olyan kiadásokat fedezik, amelyek a tárgyévben és/vagy korábbi években tett jogi kötelezettségvállalásokból erednek.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénztárkészletet biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az alapul szolgáló szerződés, határozat, megállapodás vagy az alap-jogiaktus rendelkezéseinek megfelelően több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni.

Megelőző intézkedések

Megelőző intézkedések

A megelőző intézkedések akkor állnak a Bizottság rendelkezésére az uniós költségvetés védelmében, amikor a Bizottság potenciális hiányosságokról szerez tudomást. Ezek az intézkedések magukban foglalják az uniós költségvetésből az operatív program részére teljesített kifizetések felfüggesztését és megszakítását.

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

Azt az összeget jelentik, amelynél a költségvetési kötelezettségvállalást már megtették, ám az azt követő kifizetést még nem teljesítették. Az EU számára későbbi évekre vonatkozó kifizetési kötelezettségeket jelentenek, és közvetlenül a többéves programok létezéséből és a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok elkülönítéséből erednek.

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Megosztott irányítás esetén a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. Az uniós kiadások hozzávetőleg 80 %-a ezen irányítási mód alá tartozik.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

Bevételt jelentenek az EU számára, és az EU tevékenységeit finanszírozó saját források részét képezik. A tradicionális saját források fogalmát a saját forrásokról szóló 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet határozza meg, és a tradicionális saját források vámokból és cukorilletékből állnak.

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Az átcsoportosítások előirányzatoknak egyik költségvetési sorról a másikra való áthelyezését jelentik a pénzügyi év folyamán, és ezáltal kivételt képeznek az egyediség költségvetési elve alól. Az átcsoportosításokat azonban az Európai Unió működéséről szóló szerződés a költségvetési rendeletben foglalt feltételek mellett kifejezetten megengedi. A költségvetési rendelet az átcsoportosítások különböző típusait határozza meg attól függően, hogy költségvetési címek, alcímek, jogcímcsoportok vagy jogcímek közötti vagy azokon belüli átcsoportosításokról van-e szó, és ezekhez különböző szintű engedélyezésre van szükség.

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

| AAR | Éves tevékenységi jelentés |
| --- | --- |
| ABB | Tevékenységalapú költségvetés-tervezés |
| ABM | Tevékenységalapú irányítás |
| ACER | Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége |
| AMIF | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap |
| AOD | Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő |
| ARTEMIS | A beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító ARTEMIS közös vállalkozás |
| ATM | Légiforgalmi szolgáltatás |
| BBI | Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás |
| BEREC | Az Elektronikus Hírközlést Szabályozó Európai Hatóságok Testülete |
| BIC | Bioalapú Iparágak Konzorciuma |
| BIS | Nemzetközi Fizetések Bankja |
| BOP | Fizetési mérleg |
| BUFI -alap | Költségvetési pénzbírságok alapja |
| KAP | Közös agrárpolitika |
| CCS LGF | A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze |
| CEDEFOP | Európai Szakképzésfejlesztési Központ |
| CEF | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz |
| CEF DI | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze |
| CEPOL | Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége |
| KA | Kohéziós Alap |
| CHAFEA | Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség |
| CIP | Versenyképességi és innovációs keretprogram |
| COM | Bizottság |
| COSME | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program |
| COSO | A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága |
| CPR | Közös rendelkezésekről szóló rendelet |
| CPVO | Közösségi Növényfajta-hivatal |
| D&WM | Leszerelés és hulladékkezelés |
| EACEA | Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség |
| EMVA | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap |
| EMGA | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap |
| EMOGA | Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap |
| EASA | Európai Repülésbiztonsági Ügynökség |
| EaSI | Foglalkoztatás és szociális innováció |
| EASME | Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség |
| EASO | Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal |
| EBH | Európai Bankhatóság |
| EBRD | Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank |
| ECA | Európai Számvevőszék |
| EKB | Európai Központi Bank |
| ECDC | Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ |
| ECHA | Európai Vegyianyag-ügynökség |
| ECOFIN | Gazdasági és Pénzügyi Tanács |
| ESZAK | Az Európai Szén- és Acélközösség |
| ECSEL | Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös vállalkozás |
| EFA | Európai Fejlesztési Alap |
| EDIF | Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz |
| EGT | Európai Gazdasági Térség |
| EEA | Európai Környezetvédelmi Ügynökség |
| EKSZ | Európai Külügyi Szolgálat |
| EFCA | Európai Halászati Ellenőrző Hivatal |
| EHA | Európai Halászati Alap |
| EFSA | Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság |
| EFFA | Európai Fenntartható Fejlődési Alap |
| EFSE | Délkelet-Európáért Európai Alap |
| EFSF | Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz |
| ESBA | Európai Stratégiai Beruházási Alap |
| EFSM | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus |
| EFTA | Európai Szabadkereskedelmi Társulás |
| EGNOS | Európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás |
| EBB | Európai Beruházási Bank |
| EBA | Európai Beruházási Alap |
| EIGE | A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete |
| EIOPA | Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság |
| EIT | Európai Innovációs és Technológiai Intézet |
| ElectriFI | Villamosításfinanszírozási kezdeményezés |
| EMA | Európai Gyógyszerügynökség |
| EMCDDA | A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja |
| ETHA | Európai Tengerügyi és Halászati Alap |
| EMSA | Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség |
| GMU | Gazdasági és monetáris unió |
| ENEF | Vállalkozásbővítési alap |
| ENIAC | Az Európai Nanoelektronikai Kezdeményezés Tanácsadó Testülete |
| ENIF | Vállalkozásinnovációs alap |
| ENISA | Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség |
| ENPI | Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz |
| EP | Európai Parlament |
| ERCEA | Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége |
| ERFA | Európai Regionális Fejlesztési Alap |
| ESA | Európai Űrügynökség |
| ESZA | Európai Szociális Alap |
| ESIF | Európai strukturális és beruházási alapok |
| ESM | Európai Stabilitási Mechanizmus |
| ESMA | Európai Értékpapírpiaci Hatóság |
| ETF | Európai Technológiai Hitelkeret Startup eszköz 1998 |
| ETF | Európai Képzési Alapítvány |
| EU | Európai Unió |
| EUIPO | Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala |
| EU-LISA | A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség |
| EUMETSAT | Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete |
| EU-OSHA | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség |
| Euratom | Európai Atomenergia-közösség |
| Eurofound | Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért |
| EUROJUST | Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége |
| EUROPOL | Európai Rendőrségi Hivatal |
| F4E | Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás |
| FCH | Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás |
| HOPE | Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz |
| FIFO | Először bevételezve, először kiadva |
| FP7 | Hetedik kutatási és technológia-fejlesztési keretprogram |
| FR | Költségvetési rendelet |
| FRA | Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége |
| Frontex | Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség |
| FSDA | A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése |
| GDP | Bruttó hazai termék |
| GMES | Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés |
| GNI | Bruttó nemzeti jövedelem |
| GNSS | Globális navigációs műholdrendszerek |
| H2020 | Horizont 2020 |
| ICSLT | A nemzetközi köztisztviselők élettartamtáblája |
| IFRP | Integrált pénzügyi jelentéstételi csomag |
| IIW | Infrastrukturális és innovációs keret |
| IMF | Nemzetközi Valutaalap |
| IMI | Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás |
| INEA | Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség |
| IPA II | Előcsatlakozási Támogatási Eszköz |
| IPSAS | Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok |
| ISF | Belső Biztonsági Alap |
| IT | Információtechnológia |
| ITER | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor |
| JAP | Közös cselekvési terv |
| JRC | Közös Kutatóközpont |
| KV | Közös vállalkozás |
| LGTT | A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz |
| MAP | Többéves program — Középvállalkozások Inkluzív Finanszírozási Programja |
| MEP | Európai parlamenti képviselő |
| MFA | Makroszintű pénzügyi támogatás |
| TPK | Többéves pénzügyi keret |
| MKKV-K | Mikro-, kis- és középvállalkozások |
| NEET-fiatalok | Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő |
| ORD | Sajátforrás-határozat |
| PBI | Projektkötvény-kezdeményezés |
| PF4EE | Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze |
| PGF | Résztvevői garanciaalap |
| PMF | Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz |
| PPP | Köz-magán társulás |
| PSEO | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere |
| K&I | Kutatás és innováció |
| RAL | Fennálló kötelezettségvállalások |
| REA | Kutatási Végrehajtó Ügynökség |
| RSFF | Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus |
| RTD | Kutatás, technológiafejlesztés és demonstráció |
| S&P | Standard & Poor’s Financial Services LLC |
| SANAD | MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára |
| SAPARD | Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program |
| SEMED | SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program |
| SESAR | Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer megvalósítását célzó közös vállalkozás |
| SIUGI | A kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze |
| KKV | Kis- és középvállalkozások |
| SMEW | Kkv-keret (Kis- és középvállalkozások keret) |
| EUMSZ | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés |
| TOR | Tradicionális saját források |
| TRDI | Átmeneti vidékfejlesztési eszköz |
| HÉA | Hozzáadottérték-adó |
| IFK | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés |

AAR

Éves tevékenységi jelentés

ABB

Tevékenységalapú költségvetés-tervezés

ABM

Tevékenységalapú irányítás

ACER

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

AMIF

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

AOD

Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő

ARTEMIS

A beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító ARTEMIS közös vállalkozás

ATM

Légiforgalmi szolgáltatás

BBI

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás

BEREC

Az Elektronikus Hírközlést Szabályozó Európai Hatóságok Testülete

BIC

Bioalapú Iparágak Konzorciuma

BIS

Nemzetközi Fizetések Bankja

BOP

Fizetési mérleg

BUFI -alap

Költségvetési pénzbírságok alapja

KAP

Közös agrárpolitika

CCS LGF

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze

CEDEFOP

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

CEF

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

CEF DI

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze

CEPOL

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége

KA

Kohéziós Alap

CHAFEA

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

CIP

Versenyképességi és innovációs keretprogram

COM

Bizottság

COSME

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program

COSO

A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága

CPR

Közös rendelkezésekről szóló rendelet

CPVO

Közösségi Növényfajta-hivatal

D&WM

Leszerelés és hulladékkezelés

EACEA

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

EMVA

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

EMGA

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

EMOGA

Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap

EASA

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

EaSI

Foglalkoztatás és szociális innováció

EASME

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

EASO

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

EBH

Európai Bankhatóság

EBRD

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

ECA

Európai Számvevőszék

EKB

Európai Központi Bank

ECDC

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

ECHA

Európai Vegyianyag-ügynökség

ECOFIN

Gazdasági és Pénzügyi Tanács

ESZAK

Az Európai Szén- és Acélközösség

ECSEL

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös vállalkozás

EFA

Európai Fejlesztési Alap

EDIF

Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz

EGT

Európai Gazdasági Térség

EEA

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

EKSZ

Európai Külügyi Szolgálat

EFCA

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

EHA

Európai Halászati Alap

EFSA

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

EFFA

Európai Fenntartható Fejlődési Alap

EFSE

Délkelet-Európáért Európai Alap

EFSF

Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz

ESBA

Európai Stratégiai Beruházási Alap

EFSM

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

EFTA

Európai Szabadkereskedelmi Társulás

EGNOS

Európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás

EBB

Európai Beruházási Bank

EBA

Európai Beruházási Alap

EIGE

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

EIOPA

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

EIT

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

ElectriFI

Villamosításfinanszírozási kezdeményezés

EMA

Európai Gyógyszerügynökség

EMCDDA

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

ETHA

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

EMSA

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

GMU

Gazdasági és monetáris unió

ENEF

Vállalkozásbővítési alap

ENIAC

Az Európai Nanoelektronikai Kezdeményezés Tanácsadó Testülete

ENIF

Vállalkozásinnovációs alap

ENISA

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

ENPI

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

EP

Európai Parlament

ERCEA

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

ERFA

Európai Regionális Fejlesztési Alap

ESA

Európai Űrügynökség

ESZA

Európai Szociális Alap

ESIF

Európai strukturális és beruházási alapok

ESM

Európai Stabilitási Mechanizmus

ESMA

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

ETF

Európai Technológiai Hitelkeret Startup eszköz 1998

ETF

Európai Képzési Alapítvány

EU

Európai Unió

EUIPO

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

EU-LISA

A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség

EUMETSAT

Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete

EU-OSHA

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Euratom

Európai Atomenergia-közösség

Eurofound

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

EUROJUST

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége

EUROPOL

Európai Rendőrségi Hivatal

F4E

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

FCH

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás

HOPE

Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz

FIFO

Először bevételezve, először kiadva

FP7

Hetedik kutatási és technológia-fejlesztési keretprogram

FR

Költségvetési rendelet

FRA

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Frontex

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség

FSDA

A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése

GDP

Bruttó hazai termék

GMES

Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés

GNI

Bruttó nemzeti jövedelem

GNSS

Globális navigációs műholdrendszerek

H2020

Horizont 2020

ICSLT

A nemzetközi köztisztviselők élettartamtáblája

IFRP

Integrált pénzügyi jelentéstételi csomag

IIW

Infrastrukturális és innovációs keret

IMF

Nemzetközi Valutaalap

IMI

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás

INEA

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

IPA II

Előcsatlakozási Támogatási Eszköz

IPSAS

Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok

ISF

Belső Biztonsági Alap

IT

Információtechnológia

ITER

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

JAP

Közös cselekvési terv

JRC

Közös Kutatóközpont

KV

Közös vállalkozás

LGTT

A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz

MAP

Többéves program — Középvállalkozások Inkluzív Finanszírozási Programja

MEP

Európai parlamenti képviselő

MFA

Makroszintű pénzügyi támogatás

TPK

Többéves pénzügyi keret

MKKV-K

Mikro-, kis- és középvállalkozások

NEET-fiatalok

Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő

ORD

Sajátforrás-határozat

PBI

Projektkötvény-kezdeményezés

PF4EE

Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze

PGF

Résztvevői garanciaalap

PMF

Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz

PPP

Köz-magán társulás

PSEO

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

K&I

Kutatás és innováció

RAL

Fennálló kötelezettségvállalások

REA

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

RSFF

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

RTD

Kutatás, technológiafejlesztés és demonstráció

S&P

Standard & Poor’s Financial Services LLC

SANAD

MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára

SAPARD

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program

SEMED

SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program

SESAR

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer megvalósítását célzó közös vállalkozás

SIUGI

A kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze

KKV

Kis- és középvállalkozások

SMEW

Kkv-keret (Kis- és középvállalkozások keret)

EUMSZ

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

TOR

Tradicionális saját források

TRDI

Átmeneti vidékfejlesztési eszköz

HÉA

Hozzáadottérték-adó

IFK

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

---

(1)  A szubszidiaritás elvének megfelelően az Unió csak akkor és annyiban jár el, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók. Az arányosság elvének megfelelően az Unió intézkedése sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl azon, ami a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. Lásd az EUMSZ 5. cikkét.

1

(2)  Lásd az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményt, COM(2010) 2020 végleges, 2010. március 3.

2

(3)  A Bizottság közleménye „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért: Európai fellépés a fenntarthatóságért”, SWD (2016) 390 final, 2016. november 22.

3

(4)  Intézményközi megállapodás (2013. december 2.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról (HL C 373., 2013.12.20., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikke.

6

(7)  További részletekért lásd Juncker elnök és Timmermans első alelnök Bizottságnak címzett közleményét: Irányítás az Európai Bizottságban, C(2017) 6915 final, 2017. október 11., URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

7

(8)  Például a belsőkontroll-normák a COSO 2013 belsőkontroll-elveken alapulnak.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en További részletekért lásd „A szervezetirányítási rendszer észszerűsítése és megerősítése az Európai Bizottságon belül” című, a Bizottságnak szóló közleményt, C(2018)7704, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governa-nce-european-commission_en.pdf.

9

(10)  27/2016. sz. különjelentés: „Az Európai Bizottság szervezetirányítási rendszere: helyes gyakorlatok?”

10

(11)  Ennek eredményeképpen az „Európai Bizottság” fogalom egyrészt az intézményt – a biztosi testületet – jelenti, amely a Bizottság tagjaiból áll, másrészt a Bizottság szervezeti egységeinek főigazgatói (és egyéb igazgatási struktúrák, például a szolgálatok, a hivatalok és a végrehajtó ügynökségek vezetői) által irányított igazgatást.

11

(12)  Az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben hozott (EU) 2019/476 határozata (2019. március 22.) az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdése szerinti határidő meghosszabbításáról (HL L 80I, 2019.3.22., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben hozott (EU) 2019/584 határozata (2019. április 11.) az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdése szerinti határidő meghosszabbításáról (HL L 101., 2019.4.11., 1. o.).

13

(14)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

14

(*1)  Az Európai Parlament által 2018. december 12-én elfogadott költségvetés rendelkezése szerint az Unió rövid lejáratú kötelezettségeit a tagállamok által 2019-ben beszedendő vagy azoktól 2019-ben lehívandó saját forrásokból kell kifizetni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

*1

Az Európai Parlament által 2018. december 12-én elfogadott költségvetés rendelkezése szerint az Unió rövid lejáratú kötelezettségeit a tagállamok által 2019-ben beszedendő vagy azoktól 2019-ben lehívandó saját forrásokból kell kifizetni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

(15)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

15

(16)  Az európai tisztviselők nyugdíjrendszere olyan, meghatározott ellátásokat tartalmazó fiktív (virtuális) alap, amelyben az alkalmazottak járulékai a jövőbeni nyugdíjuk finanszírozását szolgálják. Noha tényleges befektetési alap nem létezik, az az összeg, amelyet egy ilyen alap beszedett volna, a tagállamok hosszú lejáratú kötvényeibe befektetett összegnek minősül, és ez tükröződik az Európai Unió éves beszámolójában rögzített nyugdíjkötelezettségben. A személyzeti szabályzat 83. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok együttesen garantálják az ellátások kifizetését (a rendszer részletes bemutatását lásd a COM(2018) 829 dokumentumban).

16

(17)  HL L 345., 2017.12.27., 34. o.

17

(18)  HL L 249., 2017.9.27., 1. o.

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.)

19

(20)  HL L 168., 2014.6.7., 39. o.

20

(21)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

21

(*2)  „A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt” oszlop a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek költségvetés-végrehajtását és konszolidációs kiszűrését, a költségvetésen kívüli műveleteket és a nem allokált programok egyedileg csekély jelentőségű összegeit foglalja magában.

*2

„A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt” oszlop a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek költségvetés-végrehajtását és konszolidációs kiszűrését, a költségvetésen kívüli műveleteket és a nem allokált programok egyedileg csekély jelentőségű összegeit foglalja magában.

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/412 határozata (2018. március 14.) az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló 466/2014/EU határozat módosításáról (HL L 76., 2018.3.19., 30. o.)

22

(23)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

23

(24)  HL L 122., 2014.4.24., 44. o.

24

(25)  HL L 349., 2013.12.21., 100. o.

25

(26)  HL L 347., 2013.12.20., 1. o.

26

(27)  HL L 70., 2019.3.12., 1. o.

27

(28)  HL L 291., 2018.11.16., 3. o.

28

(29)  HL L 132., 2016.5.21., 85. o.

29

(*3)  A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

*3

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

(*4)  Értékesíthető pénzügyi eszközök (kivéve a tőkeinstrumentumokat és az egységesített alapot).

*4

Értékesíthető pénzügyi eszközök (kivéve a tőkeinstrumentumokat és az egységesített alapot).

(*5)  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök.

*5

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök.

(30)  A Tanács 431/2009/EK rendelete (2009. május 18.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról (HL L 128., 2009.5.27., 1. o.).

30

(31)  A Tanács 407/2010/EU rendelete (2010. május 11.) európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.).

31

(*6)  Korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával.

*6

Korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával.

(*7)  A távozást követő első három évre fizetik.

*7

A távozást követő első három évre fizetik.

(32)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

32

Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

(*8)  Az ebben a táblázatban szereplő eszközök a pénzügyi kimutatások több tételét magukban foglalják („Értékesíthető pénzügyi eszközök”4 387 millió EUR összegben [ebből 1 294 millió EUR tőkeinstrumentum]; „Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek”1 615 millió EUR összegben; „Hitelek” 64 millió EUR összegben és egyéb tételek 49 millió EUR összegben).

*8

Az ebben a táblázatban szereplő eszközök a pénzügyi kimutatások több tételét magukban foglalják („Értékesíthető pénzügyi eszközök”4 387 millió EUR összegben [ebből 1 294 millió EUR tőkeinstrumentum]; „Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek”1 615 millió EUR összegben; „Hitelek” 64 millió EUR összegben és egyéb tételek 49 millió EUR összegben).

(*9)  Az ebben a táblázatban szereplő kötelezettségek a pénzügyi kimutatások több tételét magukban foglalják („Céltartalékok”1 337 millió EUR összegben; „Szállítói kötelezettségek” 69 millió EUR összegben és egyéb tételek 22 millió EUR összegben).

*9

Az ebben a táblázatban szereplő kötelezettségek a pénzügyi kimutatások több tételét magukban foglalják („Céltartalékok”1 337 millió EUR összegben; „Szállítói kötelezettségek” 69 millió EUR összegben és egyéb tételek 22 millió EUR összegben).

(*10)  Egyes garanciák esetében az EU által vállalt kockázat teljes összegére céltartalékot képeztek.

*10

Egyes garanciák esetében az EU által vállalt kockázat teljes összegére céltartalékot képeztek.

(*11)  Refinanszírozási ügyletek nélkül.

*11

Refinanszírozási ügyletek nélkül.

(*12)  Elővigyázatossági pénzügyi támogatás nélkül.

*12

Elővigyázatossági pénzügyi támogatás nélkül.

(33)  További információk: az Európai Bizottság 2019. téli európai gazdasági előrejelzése, https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-winter-2019_en.

33

(34)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

34

(35)  HL L 168., 2014.6.7., 29. o.

35

---

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 30.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/168 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/168

---

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN ELLENŐR JELENTÉSE

(2019/C 327/02)

Vélemény

| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | az Európai Uniónak a Bizottság által 2019. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2018. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

az Európai Uniónak a Bizottság által 2019. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2018. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll;

| b) | a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

A beszámoló megbízhatósága

| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról









  II. | Véleményünk szerint az Európai Uniónak (EU) a 2018. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2018. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

II.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

| Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  III. | Véleményünk szerint a 2018. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

III.

Kiadások

| Korlátozott vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  IV. | Véleményünk szerint – „A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott korlátozott vélemény alapja” című bekezdésben tárgyaltak hatásainak kivételével – a 2018. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolóban elfogadott kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Korlátozott vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről

IV.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végeztük. A standardok alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét jelentésünk „Az ellenőrnek a konszolidált beszámoló és az annak alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége” című része fejti ki részletesebben. A hivatalos könyvvizsgálók – a Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület (IESBA) által kiadott – etikai kódexével összefüggő függetlenségi követelményeket betartottuk és az ezzel kapcsolatos etikai kötelezettségeinknek is eleget tettünk. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához. |
| --- | --- |

V.

A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott korlátozott vélemény alapja

| VI. | 2018-ban megállapítottuk, hogy a magas kockázatú (főként költségtérítésen alapuló) kiadásokat, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak (3), lényeges hibaszint jellemzi. A magas kockázatú kiadások becsült hibaszintje 4,5 %. Az általunk becsült általános hibaszint (2,6 %) továbbra is meghaladja a lényegességi küszöbünket, de nem általános érvényű. Az alacsony kockázatú, főként jogosultságalapú kiadásokat, amelyekre egyszerűsített, illetve kevésbé összetett szabályok vonatkoznak, nem jellemzi lényeges hibaszint (4). |
| --- | --- |

VI.

Fontosabb ellenőrzési témák

| Értékeltük az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének a 2018. évi beszámolóra gyakorolt lehetséges hatásait









  VII. | Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan értesítette az Európai Tanácsot azon szándékáról, hogy kilép az Európai Unióból. 2019. április 10-én az Európai Tanács jóváhagyta az Egyesült Királyság Unióból való kilépési dátumának szükség szerinti elhalasztását (5), aminek azonban legkésőbb 2019. október 31-én meg kell történnie. A Tanács döntése értelmében az Egyesült Királyságnak a ratifikációs eljárások lezárását követő hónap első napján, de legkésőbb 2019. november 1-jén el kell hagynia az Európai Uniót. Az Egyesült Királyság az új kilépési dátumig az Unió tagállama marad, megőrzi valamennyi, az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerinti jogát és kötelezettségét, továbbá bármikor visszavonhatja a kilépésről szóló értesítését is. |
| --- | --- |

Értékeltük az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének a 2018. évi beszámolóra gyakorolt lehetséges hatásait

VII.

| VIII. | Amint a II. bekezdésben is említésre került, az Unió 2018. évi konszolidált beszámolóját úgy készítették el, hogy az tükrözze az Unió 2018. december 31-i pénzügyi helyzetét, valamint 2018. évi eredményeit, pénzforgalmát és a nettó eszközállományának változásait. Az Unió 2018. évi konszolidált beszámolója a tárgyalások 2018. december 31-i helyzetét tükrözi. Addig a dátumig és ellenőrzési munkánk lezárásának napjáig az Egyesült Királyság az Unió tagállama volt. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Nem tártunk fel semmilyen a kilépési folyamattal kapcsolatos olyan eseményt, amely a jelentéstételi időpontot követő eseményekre vonatkozó nemzetközi számviteli standardok értelmében kiigazítást tett volna szükségessé (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Továbbra is értékelni fogjuk az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének az Unió konszolidált beszámolójára gyakorolt lehetséges hatásait. Az Unió jövőbeni konszolidált beszámolóinak tükrözniük kell a kilépési folyamat állapotát, illetve eredményét. A 2018. évi beszámolóra vonatkozó ellenőrzésünk lezárásának napjáig még nem volt ismeretes, hogy az Egyesült Királyság ténylegesen kilép-e az Európai Unióból, és ha igen, mikor és milyen feltételek mellett. |
| --- | --- |

X.

| XI. | A jelenlegi helyzet alapján nem áll fenn olyan pénzügyi hatás, amelyet az Unió 2018. évi konszolidált éves beszámolójában szerepeltetni kellene, és megállapításunk szerint a beszámoló megfelelően tükrözi a kilépés 2018. december 31-i helyzetét. |
| --- | --- |

XI.

Megvizsgáltuk a nyugdíjfizetési, illetve egyéb munkavállalói juttatásokra irányuló kötelezettséget

| XII. | Az Unió mérlegében 2018 végén 80,5 milliárd euro összegű nyugdíjra és más munkavállalói juttatásra vonatkozó kötelezettség szerepelt. Ez az egyik legjelentősebb összegű kötelezettségvállalás a mérlegben: a 2018. év összesen 235,9 milliárd euro összegű kötelezettségvállalásainak több mint a harmadát teszi ki. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Ezeknek a nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a legnagyobb része (70,0 milliárd euro) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot (7). Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós alkalmazottak rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik. A tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak. Az Eurostat ezt a kötelezettséget a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője nevében, a bizottsági aktuáriusi tanácsadói által értékelt paraméterek alkalmazásával számítja ki. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | A nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a második legnagyobb részét (8,7 milliárd euro) az Uniónak a közös betegségbiztosítási rendszerrel kapcsolatos becsült kötelezettségei teszik ki. Ez a kötelezettség az uniós alkalmazottak azon egészségügyi ellátásainak költségeihez kapcsolódik, amelyeket a munkavállalók foglalkoztatását követő időszak alatt kell kifizetni (a hozzájárulások levonását követően). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Ellenőrzésünk részeként a nyugdíjfizetési kötelezettség kapcsán megvizsgáltuk az aktuáriusi feltételezéseket és az ezekből következő értékeléseket. Vizsgálatunkhoz a külső aktuáriusi szakértőknek a nyugdíjfizetési és a közös betegségbiztosítási rendszerrel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó tanulmány elkészítéséhez végzett munkáját vettük alapul. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a kötelezettség kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. A Bizottság a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.9. megjegyzés tanúsága szerint továbbra is lépéseket tett a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámításához használt folyamatok megbízhatóbbá tétele érdekében, amit mi is figyelemmel fogunk kísérni. |
| --- | --- |

XV.

Értékeltük a beszámolóban bemutatott jelentős év végi becsléseket

| XVI. | 2018. év végén a kedvezményezetteknél felmerült, de még be nem jelentett támogatható kiadások becsült összege 99,8 milliárd euro volt (2017. év végén: 100,9 milliárd euro). A Bizottság ezeket az összegeket elhatárolt költségként szerepeltette (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | A 2018. év végén a megosztott irányítású pénzügyi eszközök és támogatási rendszerek fel nem használt becsült összege az uniós beszámolókban 6,5 milliárd euróval szerepelt (2017 vége: 4,7 milliárd euro), ez a mérlegben „a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek” néven szerepel. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Az év végi becslések értékeléséhez megvizsgáltuk a Bizottság által az elhatárolás kiszámításához létrehozott rendszert és a legtöbb kifizetést végrehajtó főigazgatóságok esetében megbizonyosodtunk annak helyességéről és teljességéről. A számlákból és előfinanszírozásokból vett mintánkra irányuló munkánk során megvizsgáltuk a vonatkozó elhatárolásokra vonatkozó számításokat, hogy megállapítsuk a hibásan megállapított elhatárolt kiadások kockázatát. A becslések elkészítéséhez további magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli részlegeitől az általános módszertanról. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Megállapítottuk, hogy az elhatárolt kiadások és a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. |
| --- | --- |

XIX.

Egyéb

| XX. | Az „egyéb információk” megadásáért a vezetőség felel. Az „egyéb információkhoz” tartozik a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése”, a konszolidált beszámoló és arról készített jelentésünk azonban nem. A konszolidált beszámolóról szóló véleményünk nem vonatkozik az egyéb információkra, ezekre vonatkozóan nem fogalmazunk meg bizonyossági következtetést. A konszolidált beszámolóra irányuló ellenőrzésünkkel összefüggésben feladatunk az egyéb információk elolvasása és annak megállapítása is, hogy azok lényeges eltérést mutatnak-e a konszolidált beszámolóhoz vagy az ellenőrzés során szerzett ismereteinkhez képest, illetve egyéb módon úgy tűnik-e, hogy lényeges hibát tartalmaznak. Ha megállapítjuk, hogy az egyéb információk lényeges hibás állítást tartalmaznak, arról kötelesek vagyunk beszámolni. E tekintetben jelen esetben nincs jelentésbe foglalható információ. |
| --- | --- |

XX.

A vezetőség felelőssége

| XXI. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a vezetőség felel az Unió konszolidált beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | A konszolidált beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Unió képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben az ezt érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni a jogalanyt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | A Bizottság felelős az Unió pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | A költségvetési rendelet (IX. cím) értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének először a tárgyévet követő év március 31-ig előzetes beszámolóként, majd július 31-ig végleges beszámolóként kell bemutatnia ellenőrzésre az Unió konszolidált beszámolóját. Már az előzetes beszámolónak is megbízható és valós képet kell nyújtania az Unió pénzügyi helyzetéről. Ezért a költségvetési rendelet X. címében előírt feladatunk határidőre történő elvégzéséhez elengedhetetlen, hogy az előzetes beszámoló összes elemét végleges számításként mutassák be. Az előzetes és a végleges beszámoló között eltérés elvileg csak a mi észrevételeink nyomán lehetséges. |
| --- | --- |

XXIV.

Az ellenőrnek a konszolidált beszámoló és az annak alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XXV. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés feltétlenül kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseket. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | A bevételek tekintetében a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját az e források kiszámításának alapját képező makrogazdasági összesítő adatok jelentik. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed, és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek kifizetésének megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával elfogadja az igazolást; előfordulhat, hogy erre csak egy későbbi évben kerül sor. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Az ISA és ISSAI szabványoknak megfelelő ellenőrzés keretében szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Továbbá:






  a) | Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb. |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb.

| b) | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük. |
| --- | --- |

b)

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük.

| c) | Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

c)

Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| d) | Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

d)

Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| e) | Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket. |
| --- | --- |

e)

Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket.

| f) | Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért. |
| --- | --- |

f)

Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért.

| XXIX. | A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | A Bizottsággal és más ellenőrzött intézményekkel megvitatott témák közül meghatározzuk azokat, amelyek a konszolidált beszámoló ellenőrzése során a legjelentősebbek voltak, és ezáltal a tárgyidőszak tekintetében fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert észszerűen feltételezhető, hogy ennek kedvezőtlen következményei meghaladják a közlésből származó közérdekű hasznot. |
| --- | --- |

XXX.

2019. július 18.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  A konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

1

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések részét képezik a magyarázó megjegyzések is.

2

(3)  Ezek a kiadások 61,0 milliárd eurót tettek ki. További információk 2018. évi éves jelentésünk 1.19–1.21. bekezdésében olvashatók.

3

(4)  Ezek a kiadások 59,6 milliárd eurót tettek ki. További információk 2018. évi éves jelentésünk 1.18. bekezdésében olvashatók.

4

(5)  EUCO XT 20013/19 – Az Európai Tanácsnak az Egyesült Királysággal egyetértésben hozott határozata az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdése szerinti határidő meghosszabbításáról.

5

(6)  Lásd: 14. Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard (IPSAS) – A jelentéstételi időpontot követő események.

6

(7)  Lásd: 39. IPSAS – Munkavállalói juttatások. A PSEO esetében a meghatározott juttatási kötelem azon várható jövőbeni kifizetések jelenértékének felel meg, amelyeket az Uniónak folyósítania kell ahhoz, hogy eleget tegyen a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából eredő nyugdíjfizetési kötelezettségeinek.

7

(8)  Az összeg egyrészt a mérleg „kötelezettségek” oldalán megjelenített 62,9 milliárd euro elhatárolt kiadásból, másrészt a mérleg „eszközök” oldalán megjelenített, az előfinanszírozás értékét csökkentő 36,9 milliárd eurós összegből áll.

8

---