# Euroopan unionin C 269/4. m

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 269 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 47. vuosikerta4. marraskuuta 2004 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 269

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

47. vuosikerta4. marraskuuta 2004

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2004/C 269/1 | Erityiskertomus nro 3/2004 yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2004/C 269/1

Erityiskertomus nro 3/2004 yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 4.11.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 269/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 3/2004

yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2004/C 269/01)

SISÄLLYS

| I—IX | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—IX

| 1—8 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—8

| 9—68 | ANALYYSI |
| --- | --- |

9—68

| 9—15 | Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet |
| --- | --- |

9—15

| 16—20 | Eri toimijoiden rooli sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisessa |
| --- | --- |

16—20

| 21—27 | Sääntöjenvastaisuuksista ilmoittaminen: viiveitä, puutteita ja epäjohdonmukaisuuksia |
| --- | --- |

21—27

| 28—29 | Tietojen tarkastaminen on epätyydyttävää |
| --- | --- |

28—29

| 30—32 | Sääntöjenvastaisia maksuja koskevat tiedot ovat laadultaan puutteellisia ja epäjohdonmukaisia |
| --- | --- |

30—32

| 33—39 | Takaisinperintä ja poistaminen tileistä: jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet |
| --- | --- |

33—39

| 40—42 | Alhainen takaisinperintäaste |
| --- | --- |

40—42

| 43—51 | Komission päätökset siitä, kenen on vastattava takaisin perimättä jääneistä sääntöjenvastaisista maksuista, eivät perustu selkeisiin periaatteisiin |
| --- | --- |

43—51

| 52—53 | Vastuunjako komissiossa |
| --- | --- |

52—53

| 54—60 | Komissio ei riittävästi hyödynnä sääntöjenvastaisuuksista saamiaan kokemuksia |
| --- | --- |

54—60

| 61—62 | Musta lista |
| --- | --- |

61—62

| 63—68 | Saamisten kirjaaminen |
| --- | --- |

63—68

| 69—73 | PÄÄTELMÄT |
| --- | --- |

69—73

| 74—80 | SUOSITUKSET |
| --- | --- |

74—80

Komission vastaukset

TIIVISTELMÄ

| I. | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle havaitsemistaan yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä yli 4 000 euron suuruisista sääntöjenvastaisista maksuista ja pyrittävä perimään ne takaisin. Jos varoja ei voida periä takaisin, summat poistetaan tileistä ja yhteisö vastaa aiheutuneista menetyksistä, paitsi jos varoja ei voida periä takaisin jäsenvaltion laiminlyönnin vuoksi. Sellaisten vastaanottajien tunnistamiseksi, joille on vuoden aikana suoritettu sääntöjenvastaisia maksuja yli 100 000 euron arvosta, pidetään ”mustaa listaa”. Lisäksi jäsenvaltiot raportoivat erityisten menettelyjen mukaisesti kaikista yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä yhteisön saamisista. |
| --- | --- |

I.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle havaitsemistaan yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä yli 4 000 euron suuruisista sääntöjenvastaisista maksuista ja pyrittävä perimään ne takaisin. Jos varoja ei voida periä takaisin, summat poistetaan tileistä ja yhteisö vastaa aiheutuneista menetyksistä, paitsi jos varoja ei voida periä takaisin jäsenvaltion laiminlyönnin vuoksi. Sellaisten vastaanottajien tunnistamiseksi, joille on vuoden aikana suoritettu sääntöjenvastaisia maksuja yli 100 000 euron arvosta, pidetään ”mustaa listaa”. Lisäksi jäsenvaltiot raportoivat erityisten menettelyjen mukaisesti kaikista yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä yhteisön saamisista.

| II. | Vuodesta 1971 lähtien raportoitujen sääntöjenvastaisten maksujen kokonaismäärä oli vuoden 2002 lopussa 3,1 miljardia euroa. Tästä summasta edunsaajilta oli peritty takaisin 537 miljoonaa euroa ja 252 miljoonaa euroa oli poistettu tileistä joko yhteisön tai jäsenvaltion vastatessa menetyksistä. Loput 75 prosenttia raportoiduista sääntöjenvastaisista maksuista oli yhä ”avoinna” eli niitä ei ole peritty takaisin eikä poistettu tileistä. Valtaosa sääntöjenvastaisista maksuista liittyy markkinainterventioihin: hedelmä- ja vihannesalaan ja vientitukiin liittyvien menojen osuus on yli puolet kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

II.

Vuodesta 1971 lähtien raportoitujen sääntöjenvastaisten maksujen kokonaismäärä oli vuoden 2002 lopussa 3,1 miljardia euroa. Tästä summasta edunsaajilta oli peritty takaisin 537 miljoonaa euroa ja 252 miljoonaa euroa oli poistettu tileistä joko yhteisön tai jäsenvaltion vastatessa menetyksistä. Loput 75 prosenttia raportoiduista sääntöjenvastaisista maksuista oli yhä ”avoinna” eli niitä ei ole peritty takaisin eikä poistettu tileistä. Valtaosa sääntöjenvastaisista maksuista liittyy markkinainterventioihin: hedelmä- ja vihannesalaan ja vientitukiin liittyvien menojen osuus on yli puolet kokonaismäärästä.

| III. | Tilintarkastustuomioistuin totesi jäsenvaltioiden raportoivan sääntöjenvastaisuuksista vaatimusten mukaisesti, mutta raportointi tapahtuu vaihtelevalla nopeudella. Tiedoissa esiintyy lisäksi epäjohdonmukaisuuksia. Jäsenvaltioiden antama informaatio ja siihen perustuvan tietokannan sisältämät luvut eroavat toisistaan. Komission tietokanta raportoiduista sääntöjenvastaisuuksista ei ole kattava eikä tarkka. |
| --- | --- |

III.

Tilintarkastustuomioistuin totesi jäsenvaltioiden raportoivan sääntöjenvastaisuuksista vaatimusten mukaisesti, mutta raportointi tapahtuu vaihtelevalla nopeudella. Tiedoissa esiintyy lisäksi epäjohdonmukaisuuksia. Jäsenvaltioiden antama informaatio ja siihen perustuvan tietokannan sisältämät luvut eroavat toisistaan. Komission tietokanta raportoiduista sääntöjenvastaisuuksista ei ole kattava eikä tarkka.

| IV. | Sääntöjenvastaisten maksujen alhainen takaisinperintäaste (vuodesta 1971 lähtien laskettu kumulatiivinen perintäaste on ainoastaan 17 prosenttia) johtuu osittain jäsenvaltioiden hallinnollisista viiveistä ja käytännöistä (takaisinperinnän lykkääminen siihen asti, kunnes mahdollisiin petoksiin liittyvät oikeustoimet on saatu päätökseen; yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä saamisia ei pidetä ensisijaisina; perusteettomien kanteiden mahdollisuus) sekä komission haluttomuudesta hyväksyä osittaisia maksuja. |
| --- | --- |

IV.

Sääntöjenvastaisten maksujen alhainen takaisinperintäaste (vuodesta 1971 lähtien laskettu kumulatiivinen perintäaste on ainoastaan 17 prosenttia) johtuu osittain jäsenvaltioiden hallinnollisista viiveistä ja käytännöistä (takaisinperinnän lykkääminen siihen asti, kunnes mahdollisiin petoksiin liittyvät oikeustoimet on saatu päätökseen; yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä saamisia ei pidetä ensisijaisina; perusteettomien kanteiden mahdollisuus) sekä komission haluttomuudesta hyväksyä osittaisia maksuja.

| V. | Raportoiduista sääntöjenvastaisista maksuista ainoastaan 10 prosenttia on poistettu tileistä. Tämä johtuu osittain siitä, että jäsenvaltiot ovat ilmottaneet vain harvoista tapauksista, joissa maksuja ei voida periä takaisin, ja osittain siitä, että komissio on toteuttanut hitaasti jo kauan sitten suoritettuihin sääntöjenvastaisiin maksuihin liittyviä toimia. Komissiolla ei ollut riittäviä kriteereitä päättää, pitäisikö jäsenvaltioiden vai yhteisön vastata tileistä poistetuista määristä, eikä kattavia tietoja siitä, onko tileistä poistamista koskevat päätökset pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

V.

Raportoiduista sääntöjenvastaisista maksuista ainoastaan 10 prosenttia on poistettu tileistä. Tämä johtuu osittain siitä, että jäsenvaltiot ovat ilmottaneet vain harvoista tapauksista, joissa maksuja ei voida periä takaisin, ja osittain siitä, että komissio on toteuttanut hitaasti jo kauan sitten suoritettuihin sääntöjenvastaisiin maksuihin liittyviä toimia. Komissiolla ei ollut riittäviä kriteereitä päättää, pitäisikö jäsenvaltioiden vai yhteisön vastata tileistä poistetuista määristä, eikä kattavia tietoja siitä, onko tileistä poistamista koskevat päätökset pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla.

| VI. | OLAFilla ja maatalouden pääosastolla on yhteinen vastuu yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä sääntöjenvastaisista maksuista; muodolliset ja tosiasialliset vastuualueet eivät kuitenkaan vastaa toisiaan ja väärinkäsityksiä tapahtuu. Komissio ei hyödynnä sääntöjenvastaisuuksista saamiaan tietoja järjestelmällisesti hallinnoidessaan yhteistä maatalouspolitiikkaa tai ehdottaessaan siihen muutoksia. |
| --- | --- |

VI.

OLAFilla ja maatalouden pääosastolla on yhteinen vastuu yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä sääntöjenvastaisista maksuista; muodolliset ja tosiasialliset vastuualueet eivät kuitenkaan vastaa toisiaan ja väärinkäsityksiä tapahtuu. Komissio ei hyödynnä sääntöjenvastaisuuksista saamiaan tietoja järjestelmällisesti hallinnoidessaan yhteistä maatalouspolitiikkaa tai ehdottaessaan siihen muutoksia.

| VII. | Musta lista ei ole toimiva ratkaisu. |
| --- | --- |

VII.

Musta lista ei ole toimiva ratkaisu.

| VIII. | Yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien yhteisön saamisten raportointiin jäsenvaltioissa sovelletut erityiset menettelyt ovat viime vuosina parantuneet, mutta niissä on yhä puutteita. Menettelyjen avulla tuotettuja tietoja ei ole mahdollista täsmäyttää sääntöjenvastaisia maksuja koskeviin tietoihin. |
| --- | --- |

VIII.

Yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien yhteisön saamisten raportointiin jäsenvaltioissa sovelletut erityiset menettelyt ovat viime vuosina parantuneet, mutta niissä on yhä puutteita. Menettelyjen avulla tuotettuja tietoja ei ole mahdollista täsmäyttää sääntöjenvastaisia maksuja koskeviin tietoihin.

| IX. | Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio harkitsisi muutoksia yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen raportointia, takaisinperintää ja tileistä poistamista koskeviin menettelyihin yllä mainittujen puutteellisuuksien korjaamiseksi. Lisäksi se suosittelee, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välistä vastuunjakoa muutettaisiin ja jäsenvaltioiden kanssa neuvoteltaisiin siitä, käytetäänkö mustaa listaa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

IX.

Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio harkitsisi muutoksia yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen raportointia, takaisinperintää ja tileistä poistamista koskeviin menettelyihin yllä mainittujen puutteellisuuksien korjaamiseksi. Lisäksi se suosittelee, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välistä vastuunjakoa muutettaisiin ja jäsenvaltioiden kanssa neuvoteltaisiin siitä, käytetäänkö mustaa listaa tulevaisuudessa.

JOHDANTO

| 1. | Euroopan unioni käyttää vuosittain yli 40 miljardia euroa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Komissiolla ja jäsenvaltioilla on yhteinen vastuu näiden menojen hallinnoinnista. Tässä kertomuksessa tarkastellaan yhtä yhteisen hallinnoinin osa-aluetta: tietyille toimijoille, viljelijöille ja muille yhteisen maatalouspolitiikan perusteella suoritettujen määrien vastaanottajille maksettujen sääntöjenvastaisten maksujen ilmoittamista ja takaisinperintää. |
| --- | --- |

1.

Euroopan unioni käyttää vuosittain yli 40 miljardia euroa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Komissiolla ja jäsenvaltioilla on yhteinen vastuu näiden menojen hallinnoinnista. Tässä kertomuksessa tarkastellaan yhtä yhteisen hallinnoinin osa-aluetta: tietyille toimijoille, viljelijöille ja muille yhteisen maatalouspolitiikan perusteella suoritettujen määrien vastaanottajille maksettujen sääntöjenvastaisten maksujen ilmoittamista ja takaisinperintää.

| 2. | Jäsenvaltioiden maksajavirastot suorittavat lähes kaikki yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät maksut. Jäsenvaltioiden tulee valvoa maksujen asianmukaista suorittamista, ilmoittaa komissiolle sääntöjenvastaisista maksuista ja saamisista sekä periä perusteettomasti maksetut määrät takaisin. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden maksajavirastot suorittavat lähes kaikki yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät maksut. Jäsenvaltioiden tulee valvoa maksujen asianmukaista suorittamista, ilmoittaa komissiolle sääntöjenvastaisista maksuista ja saamisista sekä periä perusteettomasti maksetut määrät takaisin.

| 3. | Niistä sääntöjenvastaisista maksuista, joita jäsenvaltiot eivät kykene perimään takaisin, aiheutuu menetyksiä yhteisön talousarvioon; jos varoja ei saada perittyä takaisin jäsenvaltion laiminlyönnin vuoksi, aiheutuneista menetyksistä vastaa kuitenkin jäsenvaltio. Kuvassa 1 selitetään järjestelmän toimintaa. |
| --- | --- |

3.

Niistä sääntöjenvastaisista maksuista, joita jäsenvaltiot eivät kykene perimään takaisin, aiheutuu menetyksiä yhteisön talousarvioon; jos varoja ei saada perittyä takaisin jäsenvaltion laiminlyönnin vuoksi, aiheutuneista menetyksistä vastaa kuitenkin jäsenvaltio. Kuvassa 1 selitetään järjestelmän toimintaa.

Image

| 4. | Komission petostentorjuntaviraston (OLAF) mukaan jäsenvaltioiden komissiolle vuosina 1971-2002 ilmoittamien yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen määrä oli yhteensä 3,1 miljardia euroa. Taulukossa 1 on eritelty ilmoitetun määrän ja vielä takaisin perittävän määrän koostumus. |
| --- | --- |

4.

Komission petostentorjuntaviraston (OLAF) mukaan jäsenvaltioiden komissiolle vuosina 1971-2002 ilmoittamien yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen määrä oli yhteensä 3,1 miljardia euroa. Taulukossa 1 on eritelty ilmoitetun määrän ja vielä takaisin perittävän määrän koostumus.

Taulukko 1

Komissiolle vuodesta 1971 lähtien ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien erittely

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Maksusuorituksen jälkeen ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet | 3 139 |
| Hakijoilta takaisin peritty määrä | 538 |
| Jäsenvaltioilta veloitettu määrä | 142 |
| EMOTR:n talousarvion menoksi kirjattu, tileistä poistettu määrä | 110 |
| Takaisin perimättä oleva määrä (1) | 2 349 |
| Tilanne 31. joulukuuta 2002.

  Lähde:OLAFin ECR-tietokanta. |

(miljoonaa euroa)

Maksusuorituksen jälkeen ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet

3 139

Hakijoilta takaisin peritty määrä

538

Jäsenvaltioilta veloitettu määrä

142

EMOTR:n talousarvion menoksi kirjattu, tileistä poistettu määrä

110

Takaisin perimättä oleva määrä (1)

2 349

Tilanne 31. joulukuuta 2002.

Lähde:OLAFin ECR-tietokanta.

| 5. | Jäsenvaltioiden tulee myös ilmoittaa komissiolle (OLAF) kaikki ne yhteisen maatalouspolitiikan perusteella suoritettuja varoja vastaanottaneet tahot, joille on vuoden aikana maksettu yhteensä yli 100 000 euron arvosta sääntöjenvastaisia maksuja — musta lista (2). |
| --- | --- |

5.

Jäsenvaltioiden tulee myös ilmoittaa komissiolle (OLAF) kaikki ne yhteisen maatalouspolitiikan perusteella suoritettuja varoja vastaanottaneet tahot, joille on vuoden aikana maksettu yhteensä yli 100 000 euron arvosta sääntöjenvastaisia maksuja — musta lista (2).

| 6. | Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida sitä, miten komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat ja seuraavat yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintää. Tarkoituksena oli myös selvittää, ilmoittivatko jäsenvaltiot havaitsemansa petostapaukset ja sääntöjenvastaisuudet asianmukaisesti komissiolle, totesivatko ne kyseiset saamiset ja toteuttivatko ne perintätoimet. Tarkastuksessa ei käsitelty sitä, miten tehokkaasti jäsenvaltioiden asianomaiset tutkintavirastot havaitsevat petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia. |
| --- | --- |

6.

Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida sitä, miten komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat ja seuraavat yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintää. Tarkoituksena oli myös selvittää, ilmoittivatko jäsenvaltiot havaitsemansa petostapaukset ja sääntöjenvastaisuudet asianmukaisesti komissiolle, totesivatko ne kyseiset saamiset ja toteuttivatko ne perintätoimet. Tarkastuksessa ei käsitelty sitä, miten tehokkaasti jäsenvaltioiden asianomaiset tutkintavirastot havaitsevat petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia.

| 7. | Tilintarkastustuomioistuin tutki seuraavia seikkoja:






  a) | mitä saadun informaation perusteella voidaan päätellä sääntöjenvastaisuuksien laajuudesta, laadusta ja syistä; |
| --- | --- | --- |

7.

Tilintarkastustuomioistuin tutki seuraavia seikkoja:

a)

mitä saadun informaation perusteella voidaan päätellä sääntöjenvastaisuuksien laajuudesta, laadusta ja syistä;

| b) | perivätkö jäsenvaltiot ja komissio sääntöjenvastaiset maksut asianmukaisesti takaisin tai poistavat ne tileistä; |
| --- | --- |

b)

perivätkö jäsenvaltiot ja komissio sääntöjenvastaiset maksut asianmukaisesti takaisin tai poistavat ne tileistä;

| c) | ovatko sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien tietojen saamista koskevat menettelyt tyydyttävät; |
| --- | --- |

c)

ovatko sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien tietojen saamista koskevat menettelyt tyydyttävät;

| d) | toimiiko musta lista vaikuttavasti; |
| --- | --- |

d)

toimiiko musta lista vaikuttavasti;

| e) | missä määrin tiedot sääntöjenvastaisista maksuista vastaavat saamisiin liittyviä tietoja. |
| --- | --- |

e)

missä määrin tiedot sääntöjenvastaisista maksuista vastaavat saamisiin liittyviä tietoja.

| 8. | Tarkastus toimitettiin komissiossa ja yhdeksässä jäsenvaltiossa: Tanskassa, Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Italiassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

8.

Tarkastus toimitettiin komissiossa ja yhdeksässä jäsenvaltiossa: Tanskassa, Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Italiassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

ANALYYSI

Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet

| 9. | Vuodesta 1971 lähtien ilmoitettujen ja komission ECR-tietokantaan (External Communications Registry) tallennettujen sääntöjenvastaisten maksujen määrä oli 31. joulukuuta 2002 yhteensä 3 139 miljoonaa euroa (3). Takaisinperittäväksi ilmoitettu määrä oli samana ajankohtana 2 349 miljoonaa euroa. Toisin sanoen 25 prosenttia vuonna 1971 tai sen jälkeen suoritetuista sääntöjenvastaisista maksuista oli sellaisia, jotka oli peritty takaisin edunsaajilta taikka joihin liittyvistä menetyksistä jäsenvaltio oli vastannut tai joiden määrät oli poistettu tileistä ja kirjattu yhteisön talousarvion kuluiksi. |
| --- | --- |

9.

Vuodesta 1971 lähtien ilmoitettujen ja komission ECR-tietokantaan (External Communications Registry) tallennettujen sääntöjenvastaisten maksujen määrä oli 31. joulukuuta 2002 yhteensä 3 139 miljoonaa euroa (3). Takaisinperittäväksi ilmoitettu määrä oli samana ajankohtana 2 349 miljoonaa euroa. Toisin sanoen 25 prosenttia vuonna 1971 tai sen jälkeen suoritetuista sääntöjenvastaisista maksuista oli sellaisia, jotka oli peritty takaisin edunsaajilta taikka joihin liittyvistä menetyksistä jäsenvaltio oli vastannut tai joiden määrät oli poistettu tileistä ja kirjattu yhteisön talousarvion kuluiksi.

| 10. | Taulukosta 2 käyvät ilmi ilmoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen arvo ja kumulatiivinen perintäaste (4) jäsenvaltioittain eriteltynä. Lukuihin vaikuttavat merkittävästi ja vääristävästi Italiaa koskevat tiedot, koska:






  a) | Italia on ilmoittanut 55 prosenttia kyseisistä sääntöjenvastaisista maksuista (ks. kuitenkin kohta 24); |
| --- | --- | --- |

10.

Taulukosta 2 käyvät ilmi ilmoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen arvo ja kumulatiivinen perintäaste (4) jäsenvaltioittain eriteltynä. Lukuihin vaikuttavat merkittävästi ja vääristävästi Italiaa koskevat tiedot, koska:

a)

Italia on ilmoittanut 55 prosenttia kyseisistä sääntöjenvastaisista maksuista (ks. kuitenkin kohta 24);

| b) | Italialla on alhaisin kumulatiivinen perintäaste (10 prosenttia vuonna 1971 tai sen jälkeen suoritetuista sääntöjenvastaisista maksuista). |
| --- | --- |

b)

Italialla on alhaisin kumulatiivinen perintäaste (10 prosenttia vuonna 1971 tai sen jälkeen suoritetuista sääntöjenvastaisista maksuista).

Taulukko 2

Maksusuorituksen jälkeen havaittujen sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintäaste (1971—2002)

| Jäsenvaltio | Maksun suorittamisen jälkeen havaitut määrät | Takaisin peritty määrä | Kumulatiivinen perintäaste
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| BE | 100 | 15 | 15 |
| DK | 40 | 28 | 71 |
| DE | 403 | 40 | 10 |
| EL | 131 | 54 | 41 |
| ES | 264 | 35 | 13 |
| FR | 159 | 58 | 36 |
| IE | 39 | 23 | 58 |
| IT | 1 735 | 173 | 10 |
| LU | p.m. | p.m. | p.m. |
| NL | 84 | 47 | 56 |
| AT | 8 | 2 | 22 |
| PT | 50 | 13 | 25 |
| FI | 1 | 1 | 90 |
| SE | 1 | 0 | 36 |
| UK | 122 | 49 | 40 |
| Yhteensä | 3 139 | 537 | 17 |
| Tilanne 31. joulukuuta 2002.

  Huom.:Luvut pyöristetty lähimpään miljoonaan euroon.

  Lähde:OLAFin ECR-tietokanta. |

Jäsenvaltio

Maksun suorittamisen jälkeen havaitut määrät

Takaisin peritty määrä

Kumulatiivinen perintäaste

(%)

BE

100

15

15

DK

40

28

71

DE

403

40

10

EL

131

54

41

ES

264

35

13

FR

159

58

36

IE

39

23

58

IT

1 735

173

10

LU

p.m.

p.m.

p.m.

NL

84

47

56

AT

8

2

22

PT

50

13

25

FI

1

1

90

SE

1

0

36

UK

122

49

40

Yhteensä

3 139

537

17

Tilanne 31. joulukuuta 2002.

Huom.:Luvut pyöristetty lähimpään miljoonaan euroon.

Lähde:OLAFin ECR-tietokanta.

| 11. | Niistä saamisista, jotka olivat tiedossa 31. joulukuuta 2002, 21 prosenttia oli vuotta 1994 edeltävältä kaudelta (ks. kuva 2). |
| --- | --- |

11.

Niistä saamisista, jotka olivat tiedossa 31. joulukuuta 2002, 21 prosenttia oli vuotta 1994 edeltävältä kaudelta (ks. kuva 2).

| 12. | Kuvassa 3 on esitetty budjettikohdat, joiden osalta sääntöjenvastaisuuksia on pääasiassa ilmennyt. Noin neljäsosa kohdista liittyy hedelmä- ja vihannesalaan ja neljännes — kolmannes vientitukeen. |
| --- | --- |

12.

Kuvassa 3 on esitetty budjettikohdat, joiden osalta sääntöjenvastaisuuksia on pääasiassa ilmennyt. Noin neljäsosa kohdista liittyy hedelmä- ja vihannesalaan ja neljännes — kolmannes vientitukeen.

Image

Image

| 13. | Sääntöjenvastaisia maksuja ilmoitetaan suhteellisen harvoin yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin kuuluvilla menoaloilla (pääasiassa pinta-alatuki ja eläinpalkkiot). Tämä kuvastaa sitä, että:






  a) | kaikki yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin kuuluvat hakemukset tarkastetaan ennen maksujen suorittamista tietokonepohjaisilla ristiintarkastuksilla ja riippumattomiin tietoihin vertailemalla sekä otannan perusteella paikan päällä; sääntöjenvastaisuuden havaitseminen merkitsee niin ollen sitä, että hakemus hylätään jo ennen maksun suorittamista; |
| --- | --- | --- |

13.

Sääntöjenvastaisia maksuja ilmoitetaan suhteellisen harvoin yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin kuuluvilla menoaloilla (pääasiassa pinta-alatuki ja eläinpalkkiot). Tämä kuvastaa sitä, että:

a)

kaikki yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin kuuluvat hakemukset tarkastetaan ennen maksujen suorittamista tietokonepohjaisilla ristiintarkastuksilla ja riippumattomiin tietoihin vertailemalla sekä otannan perusteella paikan päällä; sääntöjenvastaisuuden havaitseminen merkitsee niin ollen sitä, että hakemus hylätään jo ennen maksun suorittamista;

| b) | kun sääntöjenvastaisuuksia poikkeuksellisesti havaitaan maksun suorittamisen jälkeen, asianomainen määrä on usein alle 4 000 euroa, ja maksajavirastot voivat monesti periä määrän takaisin vähentämällä sen tulevista hakemuksista; ja |
| --- | --- |

b)

kun sääntöjenvastaisuuksia poikkeuksellisesti havaitaan maksun suorittamisen jälkeen, asianomainen määrä on usein alle 4 000 euroa, ja maksajavirastot voivat monesti periä määrän takaisin vähentämällä sen tulevista hakemuksista; ja

| c) | säännöksissä on säädetty hallinnollisista seuraamuksista, joiden ansiosta maksajavirastot voivat toteuttaa tarvittavat toimet havaitsemiensa perusteettomien hakemusten osalta ilman oikeudenkäyntiä. |
| --- | --- |

c)

säännöksissä on säädetty hallinnollisista seuraamuksista, joiden ansiosta maksajavirastot voivat toteuttaa tarvittavat toimet havaitsemiensa perusteettomien hakemusten osalta ilman oikeudenkäyntiä.

| 14. | Ilmoitetuista sääntöjenvastaisuuksista 29 tapausta vastasi yhteensä 40:tä prosenttia kokonaismäärästä, joka oli perimättä 31. joulukuuta 2002. Nämä tapaukset on esitelty liitteessä A. |
| --- | --- |

14.

Ilmoitetuista sääntöjenvastaisuuksista 29 tapausta vastasi yhteensä 40:tä prosenttia kokonaismäärästä, joka oli perimättä 31. joulukuuta 2002. Nämä tapaukset on esitelty liitteessä A.

| 15. | Yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisuuksien tarkkaa määrää on mahdotonta arvioida. Ilmoitettujen tietojen perusteella voidaan kuitenkin todeta seuraavaa:






  a) | Sääntöjenvastaisten maksujen arvo vuosina 1994—2001 oli 0,3—1,4 prosenttia Euroopan unionin talousarvion maataloutta koskevasta osasta maksujen ilmoitusvuonna. Jos Italiaa ei oteta huomioon, sääntöjenvastaisuuksien osuus on 0,5 prosenttia tai vähemmän (ks. taulukko 3). |
| --- | --- | --- |

15.

Yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisuuksien tarkkaa määrää on mahdotonta arvioida. Ilmoitettujen tietojen perusteella voidaan kuitenkin todeta seuraavaa:

a)

Sääntöjenvastaisten maksujen arvo vuosina 1994—2001 oli 0,3—1,4 prosenttia Euroopan unionin talousarvion maataloutta koskevasta osasta maksujen ilmoitusvuonna. Jos Italiaa ei oteta huomioon, sääntöjenvastaisuuksien osuus on 0,5 prosenttia tai vähemmän (ks. taulukko 3).

| b) | Niissä budjettikohdissa (hedelmä- ja vihannesala sekä vientituet — ks. kuva 3), joihin liittyy eniten sääntöjenvastaisuuksia, nämä vastaavat 1,7:ää prosenttia kyseisistä menoista vuosina 1994—2001. |
| --- | --- |

b)

Niissä budjettikohdissa (hedelmä- ja vihannesala sekä vientituet — ks. kuva 3), joihin liittyy eniten sääntöjenvastaisuuksia, nämä vastaavat 1,7:ää prosenttia kyseisistä menoista vuosina 1994—2001.

Taulukko 3

Ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien arvon kehittyminen

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| EMOTR-tuki; Ilmoitetut menot | 33 593 | 35 654 | 39 062 | 40 884 | 38 857 | 40 726 | 40 411 | 41 594 | 42 711 |
| Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet | 461,2 | 227,6 | 251,7 | 154,6 | 263,1 | 224,0 | 467,3 | 104,1 | 198,0 |
| % vuotuisesta talousarviosta | 1,4 | 0,6 | 0,6 | 0,4 | 0,7 | 0,6 | 1,2 | 0,3 | 0,5 |
| Ilmoitetut EMOTR-menot (lukuun ottamatta Italiaa) | 30 000 | 31 285 | 34 631 | 35 559 | 34 708 | 35 709 | 35 874 | 36 124 | 37 022 |
| Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet (lukuun ottamatta Italiaa) | 136,6 | 139,5 | 86,6 | 124,1 | 100,4 | 163,9 | 166,6 | 65,3 | 134,1 |
| % vuotuisesta talousarviosta (lukuun ottamatta Italiaa) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,5 | 0,5 | 0,2 | 0,4 |
| Lähde:Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, taulukko 4.6, sekä OLAFin ECR-tietokanta 31. joulukuuta 2002 (ei yhtäpitävä niiden lukujen kanssa, jotka on esitetty petostentorjuntaa koskevassa komission kertomuksessa vuodelta 2002). |

(miljoonaa euroa)

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

EMOTR-tuki; Ilmoitetut menot

33 593

35 654

39 062

40 884

38 857

40 726

40 411

41 594

42 711

Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet

461,2

227,6

251,7

154,6

263,1

224,0

467,3

104,1

198,0

% vuotuisesta talousarviosta

1,4

0,6

0,6

0,4

0,7

0,6

1,2

0,3

0,5

Ilmoitetut EMOTR-menot (lukuun ottamatta Italiaa)

30 000

31 285

34 631

35 559

34 708

35 709

35 874

36 124

37 022

Ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet (lukuun ottamatta Italiaa)

136,6

139,5

86,6

124,1

100,4

163,9

166,6

65,3

134,1

% vuotuisesta talousarviosta (lukuun ottamatta Italiaa)

0,5

0,4

0,3

0,3

0,3

0,5

0,5

0,2

0,4

Lähde:Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, taulukko 4.6, sekä OLAFin ECR-tietokanta 31. joulukuuta 2002 (ei yhtäpitävä niiden lukujen kanssa, jotka on esitetty petostentorjuntaa koskevassa komission kertomuksessa vuodelta 2002).

Eri toimijoiden rooli sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisessa

| 16. | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle neljännesvuosittain (5) kaikista yli 4 000 euron suuruisista sääntöjenvastaisista maksuista, joita koskevista tapauksista ”on tehty ensimmäisen asteen hallinnollinen tai oikeudellinen päätös” (6). Ilmoituksen pitäisi sisältää erilaista määrällisiä ja laadullisia tietoja petoksesta, kuten kyseessä oleva määrä, budjettikohta, petostyyppi ja havaitsemismenetelmä. Kaikki nämä tiedot tallennetaan ECR-tietokantaan. |
| --- | --- |

16.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle neljännesvuosittain (5) kaikista yli 4 000 euron suuruisista sääntöjenvastaisista maksuista, joita koskevista tapauksista ”on tehty ensimmäisen asteen hallinnollinen tai oikeudellinen päätös” (6). Ilmoituksen pitäisi sisältää erilaista määrällisiä ja laadullisia tietoja petoksesta, kuten kyseessä oleva määrä, budjettikohta, petostyyppi ja havaitsemismenetelmä. Kaikki nämä tiedot tallennetaan ECR-tietokantaan.

| 17. | Komissio on käsitellyt ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen käsitettä säännöksissä ja valmisteluasiakirjoissa. Siitä huolimatta jäsenvaltiot tulkitsevat tätä vaatimusta eri tavoin. |
| --- | --- |

17.

Komissio on käsitellyt ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen käsitettä säännöksissä ja valmisteluasiakirjoissa. Siitä huolimatta jäsenvaltiot tulkitsevat tätä vaatimusta eri tavoin.

| 18. | Jäsenvaltioiden on lisäksi ilmoitettava komissiolle neljännesvuosittain sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisen jälkeen toteuttamistaan toimista (muun muassa takaisin perityt määrät ja takaisinperinnästä luopumisen syyt) (7). |
| --- | --- |

18.

Jäsenvaltioiden on lisäksi ilmoitettava komissiolle neljännesvuosittain sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisen jälkeen toteuttamistaan toimista (muun muassa takaisin perityt määrät ja takaisinperinnästä luopumisen syyt) (7).

| 19. | Kun jäsenvaltio katsoo, ettei jotain tiettyä määrää voida periä takaisin kokonaisuudessaan, sen on ilmoitettava komissiolle perusteltu kantansa siihen, onko Euroopan unionin vai jäsenvaltion vastattava määrästä (8). |
| --- | --- |

19.

Kun jäsenvaltio katsoo, ettei jotain tiettyä määrää voida periä takaisin kokonaisuudessaan, sen on ilmoitettava komissiolle perusteltu kantansa siihen, onko Euroopan unionin vai jäsenvaltion vastattava määrästä (8).

| 20. | OLAFissa tallennetaan ilmoitusten tiedot ECR-tietokantaan. (ECR-tietokantaa ylläpiti ensin komission maatalouden pääosasto, sitten komission petostentorjunnan yksikkö UCLAF, ja vuodesta 1995 lähtien siitä on huolehtinut OLAF). |
| --- | --- |

20.

OLAFissa tallennetaan ilmoitusten tiedot ECR-tietokantaan. (ECR-tietokantaa ylläpiti ensin komission maatalouden pääosasto, sitten komission petostentorjunnan yksikkö UCLAF, ja vuodesta 1995 lähtien siitä on huolehtinut OLAF).

Sääntöjenvastaisuuksista ilmoittaminen: viiveitä, puutteita ja epäjohdonmukaisuuksia

| 21. | Jäsenvaltioiden pitää raportoida sääntöjenvastaisuuksista kahden kuukauden kuluessa kunkin vuosineljänneksen päättymisestä. Kuitenkin vuonna 2002 ilmoituksista noin 65 prosenttia myöhästyi (2 147 ilmoitusta) (9). |
| --- | --- |

21.

Jäsenvaltioiden pitää raportoida sääntöjenvastaisuuksista kahden kuukauden kuluessa kunkin vuosineljänneksen päättymisestä. Kuitenkin vuonna 2002 ilmoituksista noin 65 prosenttia myöhästyi (2 147 ilmoitusta) (9).

| 22. | Jäsenvaltiot ilmoittivat sääntöjenvastaisuuksista komissiolle keskimäärin yli vuoden kuluttua niiden havaitsemisesta (10). Jäsenvaltioiden keskimääräinen ilmoitusnopeus vaihteli kahdeksasta kuukaudesta (Portugali) 23 kuukauteen (Luxemburg) (ks. kuva 4). |
| --- | --- |

22.

Jäsenvaltiot ilmoittivat sääntöjenvastaisuuksista komissiolle keskimäärin yli vuoden kuluttua niiden havaitsemisesta (10). Jäsenvaltioiden keskimääräinen ilmoitusnopeus vaihteli kahdeksasta kuukaudesta (Portugali) 23 kuukauteen (Luxemburg) (ks. kuva 4).

Image

| 23. | Saksa, Espanja ja Ranska tekivät valtaosan vuoden 2002 ilmoituksista, mutta Italian ilmoittamien maksujen arvo oli suurin, 80 miljoonaa euroa, ja Espanjan ilmoittamien maksujen arvo toiseksi suurin, 59 miljoonaa euroa (ks. kuva 5). |
| --- | --- |

23.

Saksa, Espanja ja Ranska tekivät valtaosan vuoden 2002 ilmoituksista, mutta Italian ilmoittamien maksujen arvo oli suurin, 80 miljoonaa euroa, ja Espanjan ilmoittamien maksujen arvo toiseksi suurin, 59 miljoonaa euroa (ks. kuva 5).

Image

| 24. | Italian ilmoittamat tapaukset perustuvat valvonta- tai tutkintaelimen sääntöjenvastaisuuksista laatimaan raporttiin. Joissakin tapauksissa nämä elimet eivät tarkistaneet, että oletetut sääntöjenvastaiset maksut oli todella suoritettu. Tämä on johtanut siihen, että takaisinperittävät määrät on ilmoitettu ECR-tietokannassa liian suurina. |
| --- | --- |

24.

Italian ilmoittamat tapaukset perustuvat valvonta- tai tutkintaelimen sääntöjenvastaisuuksista laatimaan raporttiin. Joissakin tapauksissa nämä elimet eivät tarkistaneet, että oletetut sääntöjenvastaiset maksut oli todella suoritettu. Tämä on johtanut siihen, että takaisinperittävät määrät on ilmoitettu ECR-tietokannassa liian suurina.

Italialainen tutkintavirasto raportoi yrityksestä, joka väärin perustein vastaanotti 2,71 miljoonan euron verran yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä tukia tomaattijalosteita varten. Tukea oli haettu, mutta varoja ei tosiasiassa koskaan maksettu. Tämän takia saamisia ei aiheutunut.

| 25. | ECR-tietokantaan tallennetuista tapauksista 91:ssä jäsenvaltiot eivät olleet toimittaneet tietoja asianomaisista määristä. Näistä tapauksista 37 oli ilmoitettu vuosina 1979—1998. Tilintarkastustuomioistuin pyysi elokuussa 2002 OLAFia kiinnittämään tähän huomiota, mutta vuotta myöhemmin OLAF ei ollut pyytänyt jäsenvaltioilta ajantasaistettuja tietoja. |
| --- | --- |

25.

ECR-tietokantaan tallennetuista tapauksista 91:ssä jäsenvaltiot eivät olleet toimittaneet tietoja asianomaisista määristä. Näistä tapauksista 37 oli ilmoitettu vuosina 1979—1998. Tilintarkastustuomioistuin pyysi elokuussa 2002 OLAFia kiinnittämään tähän huomiota, mutta vuotta myöhemmin OLAF ei ollut pyytänyt jäsenvaltioilta ajantasaistettuja tietoja.

| 26. | Seuraamukset ja korot on tallennettava ECR-tietokantaan erikseen (11). Jotkin jäsenvaltiot kuitenkin sisällyttivät ne saamisen pääomaan (Espanja ja Irlanti). Seuraamuksia ja korkoja koskevia tietoja tallennettiin alle neljässä prosentissa ECR-tietokantaan viedyistä tapauksista. Vain viiteen prosenttiin tapauksista, jotka ilmoitettiin vuonna 2002 tai joiden tietoja oli päivitetty tuolloin, oli liitetty tiedot seuraamuksista. |
| --- | --- |

26.

Seuraamukset ja korot on tallennettava ECR-tietokantaan erikseen (11). Jotkin jäsenvaltiot kuitenkin sisällyttivät ne saamisen pääomaan (Espanja ja Irlanti). Seuraamuksia ja korkoja koskevia tietoja tallennettiin alle neljässä prosentissa ECR-tietokantaan viedyistä tapauksista. Vain viiteen prosenttiin tapauksista, jotka ilmoitettiin vuonna 2002 tai joiden tietoja oli päivitetty tuolloin, oli liitetty tiedot seuraamuksista.

| 27. | Toimitettuihin tietoihin kuuluvissa määrittelyssä ja tietojen kattavuudessa ilmeni myös huomattavia epäjohdonmukaisuuksia. Esimerkiksi tuotekuvausta ei ollut laadittu kokonaan noin 47 prosentissa vuoden 2002 (12) osalta ilmoitetuista tapauksista. Noin seitsemässä prosentissa tapauksista sääntöjenvastaisuuden tyyppiä ei ollut yksilöity ja neljässä prosentissa puuttui myös havaitsemismenetelmä. |
| --- | --- |

27.

Toimitettuihin tietoihin kuuluvissa määrittelyssä ja tietojen kattavuudessa ilmeni myös huomattavia epäjohdonmukaisuuksia. Esimerkiksi tuotekuvausta ei ollut laadittu kokonaan noin 47 prosentissa vuoden 2002 (12) osalta ilmoitetuista tapauksista. Noin seitsemässä prosentissa tapauksista sääntöjenvastaisuuden tyyppiä ei ollut yksilöity ja neljässä prosentissa puuttui myös havaitsemismenetelmä.

Tietojen tarkastaminen on epätyydyttävää

| 28. | Koska käytettävissä ei ollut järjestelmällistä menettelyä, jolla ECR-tietokannan sisältämien tietojen kattavuus ja oikeellisuus olisi tarkastettu paikalla ja verrattu niitä jäsenvaltioiden tietoihin, OLAF pyysi vuosina 2002 ja 2003 jäsenvaltioita tarkistamaan ECR-tietokannan sisältämien tietojen oikeellisuuden. Useimmiten jäsenvaltiot eivät käsitelleet ennen vuotta 2002 ilmoitettuja sääntöjenvastaisuuksia. |
| --- | --- |

28.

Koska käytettävissä ei ollut järjestelmällistä menettelyä, jolla ECR-tietokannan sisältämien tietojen kattavuus ja oikeellisuus olisi tarkastettu paikalla ja verrattu niitä jäsenvaltioiden tietoihin, OLAF pyysi vuosina 2002 ja 2003 jäsenvaltioita tarkistamaan ECR-tietokannan sisältämien tietojen oikeellisuuden. Useimmiten jäsenvaltiot eivät käsitelleet ennen vuotta 2002 ilmoitettuja sääntöjenvastaisuuksia.

| 29. | Useimmat jäsenvaltiot ilmoittivat, että niiden tietojen ja ECR-tietokannan välillä oli eroja. OLAF ei ole analysoinut näitä eroja, niiden syitä, korjaavia toimenpiteitä eikä ECR-tietokannan muutoksia. OLAF ei ole myöskään tarkistanut, ovatko jäsenvaltiot ilmoittaneet kaikki ilmoittamista edellyttävät tapaukset, eikä varmistanut, ovatko jäsenvaltiot perusteettomasti lopettaneet joidenkin tapausten käsittelyn ja nollanneet sääntöjenvastaisuuden vaikutuksen. |
| --- | --- |

29.

Useimmat jäsenvaltiot ilmoittivat, että niiden tietojen ja ECR-tietokannan välillä oli eroja. OLAF ei ole analysoinut näitä eroja, niiden syitä, korjaavia toimenpiteitä eikä ECR-tietokannan muutoksia. OLAF ei ole myöskään tarkistanut, ovatko jäsenvaltiot ilmoittaneet kaikki ilmoittamista edellyttävät tapaukset, eikä varmistanut, ovatko jäsenvaltiot perusteettomasti lopettaneet joidenkin tapausten käsittelyn ja nollanneet sääntöjenvastaisuuden vaikutuksen.

Sääntöjenvastaisia maksuja koskevat tiedot ovat laadultaan puutteellisia ja epäjohdonmukaisia

| 30. | Kohdissa 21—29, 31 sekä 32 mainituista syistä ECR-tietokantaa (ja komission petostentorjunnasta julkaisemassa kertomuksessa vuodelta 2002 esitettyjä lukuja yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä sääntöjenvastaisuuksista ja saamisista) ei voida pitää luotettavana, kattavana ja tarkkana. |
| --- | --- |

30.

Kohdissa 21—29, 31 sekä 32 mainituista syistä ECR-tietokantaa (ja komission petostentorjunnasta julkaisemassa kertomuksessa vuodelta 2002 esitettyjä lukuja yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä sääntöjenvastaisuuksista ja saamisista) ei voida pitää luotettavana, kattavana ja tarkkana.

| 31. | Jäsenvaltiot ilmoittavat petostapauksista, mutta myös OLAF käynnistää tutkimuksia joistakin yhteisen maatalouspolitiikan alan sääntöjenvastaisuustapauksista (kuten se tekee muillakin yhteisön talousarvion aloilla). OLAF ylläpitää tutkinta-asiakirjojen hallinnointijärjestelmää (Case Management System, CMS) seuratakseen näiden tapausten edistymistä. CMS-tietokannasta ei näy sitä, onko tapaukset tallennettu ECR-tietokantaan, eikä sitä, onko asianomaiset määrät tarvittaessa veloitettu jäsenvaltioilta tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukaisesti (ks. kohdat 34—37). CMS-tietokannasta poimittiin 26 tapauksen otos; ainoastaan 13 tapausta voitiin jäljittää tyydyttävästi ECR-tietokannassa olevaan tietueeseen asti tai siihen saakka, että tapauksen käsittely todettiin lopetetun sen vuoksi, että sääntöjenvastaisuudesta ei ollut saatu näyttöä. |
| --- | --- |

31.

Jäsenvaltiot ilmoittavat petostapauksista, mutta myös OLAF käynnistää tutkimuksia joistakin yhteisen maatalouspolitiikan alan sääntöjenvastaisuustapauksista (kuten se tekee muillakin yhteisön talousarvion aloilla). OLAF ylläpitää tutkinta-asiakirjojen hallinnointijärjestelmää (Case Management System, CMS) seuratakseen näiden tapausten edistymistä. CMS-tietokannasta ei näy sitä, onko tapaukset tallennettu ECR-tietokantaan, eikä sitä, onko asianomaiset määrät tarvittaessa veloitettu jäsenvaltioilta tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukaisesti (ks. kohdat 34—37). CMS-tietokannasta poimittiin 26 tapauksen otos; ainoastaan 13 tapausta voitiin jäljittää tyydyttävästi ECR-tietokannassa olevaan tietueeseen asti tai siihen saakka, että tapauksen käsittely todettiin lopetetun sen vuoksi, että sääntöjenvastaisuudesta ei ollut saatu näyttöä.

| 32. | Petostentorjuntaa koskevassa komission kertomuksessa vuodelta 2002 ilmoitetaan huomattavasti liian suurena yhteisen maatalouspolitiikan osalta ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien kumulatiivinen määrä. Liian suurena ilmoittaminen johtuu seuraavista syistä:






  a) | 844 miljoonaa euroa: sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät ennen maksujen suorittamista havaitut määrät, jotka oli ilmoitettu Italian liiroina, oli tallennettu suoraan euroiksi muuntokurssia käyttämättä; |
| --- | --- | --- |

32.

Petostentorjuntaa koskevassa komission kertomuksessa vuodelta 2002 ilmoitetaan huomattavasti liian suurena yhteisen maatalouspolitiikan osalta ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien kumulatiivinen määrä. Liian suurena ilmoittaminen johtuu seuraavista syistä:

a)

844 miljoonaa euroa: sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät ennen maksujen suorittamista havaitut määrät, jotka oli ilmoitettu Italian liiroina, oli tallennettu suoraan euroiksi muuntokurssia käyttämättä;

| b) | ainakin 50 miljoonaa euroa oli laskettu kahteen kertaan, koska ECR-tietokannan mukaan ne oli havaittu sekä ennen maksujen suorittamista että sen jälkeen; |
| --- | --- |

b)

ainakin 50 miljoonaa euroa oli laskettu kahteen kertaan, koska ECR-tietokannan mukaan ne oli havaittu sekä ennen maksujen suorittamista että sen jälkeen;

| c) | ainakin 19 miljoonaa euroa oli ilmoitettu kansallisena valuuttana mutta tallennettu euroiksi muuntokurssia käyttämättä. |
| --- | --- |

c)

ainakin 19 miljoonaa euroa oli ilmoitettu kansallisena valuuttana mutta tallennettu euroiksi muuntokurssia käyttämättä.

Takaisinperintä ja poistaminen tileistä: jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet

| 33. | Jäsenvaltioiden täytyy:






  a) | varmistua siitä, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät maksut suoritetaan oikein; |
| --- | --- | --- |

33.

Jäsenvaltioiden täytyy:

a)

varmistua siitä, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät maksut suoritetaan oikein;

| b) | estää ja havaita sääntöjenvastaisuudet; |
| --- | --- |

b)

estää ja havaita sääntöjenvastaisuudet;

| c) | periä takaisin sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyönnin takia menetyt määrät, jolloin jäsenvaltiot voivat pitää itsellään 20 prosenttia takaisinperitystä määrästä (13); |
| --- | --- |

c)

periä takaisin sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyönnin takia menetyt määrät, jolloin jäsenvaltiot voivat pitää itsellään 20 prosenttia takaisinperitystä määrästä (13);

| d) | ilmoittaa komissiolle perimättä olevista määristä; ja |
| --- | --- |

d)

ilmoittaa komissiolle perimättä olevista määristä; ja

| e) | ilmoittaa määristä, joiden takaisinperintä on epätodennäköistä. |
| --- | --- |

e)

ilmoittaa määristä, joiden takaisinperintä on epätodennäköistä.

| 34. | Komissio päättää, vastaako takaisin perimättä jäävistä määristä yhteisö vai jäsenvaltio, jos takaisinmaksun saamatta jääminen johtuu jäsenvaltion laiminlyönnistä tai sääntöjenvastaisuudesta (14). |
| --- | --- |

34.

Komissio päättää, vastaako takaisin perimättä jäävistä määristä yhteisö vai jäsenvaltio, jos takaisinmaksun saamatta jääminen johtuu jäsenvaltion laiminlyönnistä tai sääntöjenvastaisuudesta (14).

| 35. | Komission mahdollinen päätös siitä, että jäsenvaltio vastaa takaisinmaksun saamatta jäämisen taloudellisista seurauksista, tehdään osana tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä. Tämän menettelyn avulla komissio päättää, onko maksajavirastojen suorittamissa menoissa noudatettu yhteisölainsäädäntöä ja pitäisikö ne lopulta veloittaa yhteisön talousarviosta. Jos jäsenvaltio vastaa kyseisistä maksuista, komissio vähentää ne maksajavirastolle yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamiseksi kuukausittain suorittamastaan määrästä. |
| --- | --- |

35.

Komission mahdollinen päätös siitä, että jäsenvaltio vastaa takaisinmaksun saamatta jäämisen taloudellisista seurauksista, tehdään osana tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä. Tämän menettelyn avulla komissio päättää, onko maksajavirastojen suorittamissa menoissa noudatettu yhteisölainsäädäntöä ja pitäisikö ne lopulta veloittaa yhteisön talousarviosta. Jos jäsenvaltio vastaa kyseisistä maksuista, komissio vähentää ne maksajavirastolle yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamiseksi kuukausittain suorittamastaan määrästä.

| 36. | OLAF (aiemmin UCLAF) antaa suosituksen siitä, että määrät poistetaan tileistä ja kirjataan yhteisön talousarvion kuluiksi (EU:n veronmaksajat maksavat ne), tai laiminlyöntitapauksissa siitä, että jäsenvaltio vastaa asianomaisista määristä. Päätöksen tekee komissiossa maatalouden pääosasto. |
| --- | --- |

36.

OLAF (aiemmin UCLAF) antaa suosituksen siitä, että määrät poistetaan tileistä ja kirjataan yhteisön talousarvion kuluiksi (EU:n veronmaksajat maksavat ne), tai laiminlyöntitapauksissa siitä, että jäsenvaltio vastaa asianomaisista määristä. Päätöksen tekee komissiossa maatalouden pääosasto.

| 37. | Yhteisön lainsäädännön mukaan komissio ratkaisee, johtuuko takaisin perimättä jääminen jäsenvaltion laiminlyönnistä ja kuuluvatko aiheutuneet menot jäsenvaltion veronmaksajien maksettaviksi. Huomioon on kuitenkin otettava myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin päätti vuonna 1989 (15), että Italian viranomaiset eivät olleet noudattaneet riittävän hyvin huolellisuusvelvoitetta (16) aloittaessaan perintämenettelyt vasta neljän—kymmenen vuoden kuluttua. |
| --- | --- |

37.

Yhteisön lainsäädännön mukaan komissio ratkaisee, johtuuko takaisin perimättä jääminen jäsenvaltion laiminlyönnistä ja kuuluvatko aiheutuneet menot jäsenvaltion veronmaksajien maksettaviksi. Huomioon on kuitenkin otettava myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin päätti vuonna 1989 (15), että Italian viranomaiset eivät olleet noudattaneet riittävän hyvin huolellisuusvelvoitetta (16) aloittaessaan perintämenettelyt vasta neljän—kymmenen vuoden kuluttua.

| 38. | Hyvin toimivassa järjestelmässä:






  a) | Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki edellytetyt toimet sääntöjenvastaisesti maksettujen määrien perimiseksi takaisin. |
| --- | --- | --- |

38.

Hyvin toimivassa järjestelmässä:

a)

Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki edellytetyt toimet sääntöjenvastaisesti maksettujen määrien perimiseksi takaisin.

| b) | Komissio kannustaa jäsenvaltioita vaikuttavaan toimintaan. |
| --- | --- |

b)

Komissio kannustaa jäsenvaltioita vaikuttavaan toimintaan.

| c) | Komissio tekee oikeudenmukaiset päätökset siitä, veloitetaanko sääntöjenvastaiset, takaisin perimättä jääneet maksut yhteisön talousarviosta vai vastaako jäsenvaltio niistä. |
| --- | --- |

c)

Komissio tekee oikeudenmukaiset päätökset siitä, veloitetaanko sääntöjenvastaiset, takaisin perimättä jääneet maksut yhteisön talousarviosta vai vastaako jäsenvaltio niistä.

| d) | Komissio hyödyntää sääntöjenvastaisuuksien esiintymistä koskevia tietoja yhteistä maatalouspolitiikkaa hallinnoidessaan kehittääkseen valvontamenettelyjä. |
| --- | --- |

d)

Komissio hyödyntää sääntöjenvastaisuuksien esiintymistä koskevia tietoja yhteistä maatalouspolitiikkaa hallinnoidessaan kehittääkseen valvontamenettelyjä.

| 39. | Menettelyt olivat näiden kaikkien neljän seikan osalta epätyydyttävät. |
| --- | --- |

39.

Menettelyt olivat näiden kaikkien neljän seikan osalta epätyydyttävät.

Alhainen takaisinperintäaste

| 40. | Taulukosta 2 käy ilmi, että vuoden 2002 lopussa kumulatiivinen takaisinperintäaste oli vain 17 prosenttia. |
| --- | --- |

40.

Taulukosta 2 käy ilmi, että vuoden 2002 lopussa kumulatiivinen takaisinperintäaste oli vain 17 prosenttia.

| 41. | Tärkeimmät syyt alhaiseen takaisinperintäasteeseen ovat seuraavat:






  a) | Joissakin jäsenvaltioissa hallinto- ja oikeusjärjestelmät toimivat hitaasti. Tämä vähentää mahdollisen takaisinperinnän todennäköisyyttä, koska varoja katoaa, yrityksiä joutuu selvitystilaan, yksittäisiä edunsaajia katoaa tai kuolee ja niin edelleen.
  Perusteettomat tukihakemukset viinitiivisteen tuotantoa varten johtivat 8,3 miljoonan euron sääntöjenvastaisiin maksuihin.Kyseinen sääntöjenvastaisuus ilmoitettiin kreikkalaiselle maksajavirastolle alunperin vuonna 1990.Kreikan maatalousministeriö luokitteli sen sääntöjenvastaisuudeksi vasta joulukuussa 1996.Tapaus on saatettu kreikkalaisiin tuomioistuimiin, mutta sitä ei ole käsitelty eikä varoja ole peritty takaisin. |
| --- | --- | --- |

41.

Tärkeimmät syyt alhaiseen takaisinperintäasteeseen ovat seuraavat:

a)

Joissakin jäsenvaltioissa hallinto- ja oikeusjärjestelmät toimivat hitaasti. Tämä vähentää mahdollisen takaisinperinnän todennäköisyyttä, koska varoja katoaa, yrityksiä joutuu selvitystilaan, yksittäisiä edunsaajia katoaa tai kuolee ja niin edelleen.

| b) | Takaisinperintää hidastavat lisäksi tapaukset, joissa perintä keskeytetään, kunnes mahdolliseen petokseen liittyvien oikeudellisten menettelyjen lopputuloksesta on päätetty (esimerkiksi Italiassa). Petostapauksissa syylliseksi toteaminen edellyttää näyttöä aikomuksesta, mikä taas ei ole välttämätöntä tosiasiallisesti sääntöjenvastaisen maksun perimiseksi takaisin. |
| --- | --- |

b)

Takaisinperintää hidastavat lisäksi tapaukset, joissa perintä keskeytetään, kunnes mahdolliseen petokseen liittyvien oikeudellisten menettelyjen lopputuloksesta on päätetty (esimerkiksi Italiassa). Petostapauksissa syylliseksi toteaminen edellyttää näyttöä aikomuksesta, mikä taas ei ole välttämätöntä tosiasiallisesti sääntöjenvastaisen maksun perimiseksi takaisin.

| c) | Jotkin jäsenvaltiot eivät pidä yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä saamisia ensisijaisina (EU-lainsäädännössä ei sitä edellytetä).
  Vuoden 1992 alussa UCLAFin ja Saksan viranomaisten yhteisessä tutkimuksessa ilmeni, ettei vientitukea saanutta rasvatonta maitojauhetta ollut viety interventiovarastosta EU:n ulkopuolisille markkinoille. Saksalaiselle yritykselle oli maksettu sääntöjenvastaisesti vientitukea 24,9 miljoonaa euroa ja belgialaiselle yritykselle 18,6 miljoonaa euroa.Komission helmikuussa 1993 esittämästä pyynnöstä huolimatta Saksa laati perintämääräykset vasta elokuussa 1995.Elokuussa 1996 ehdotettiin 5,1 miljoonan euron maksamista takaisin (saksalaisen yrityksen käytettävissä olevien varojen arvo). Komissio hylkäsi ehdotuksen huhtikuussa 1997.Joulukuuhun 1999 mennessä yrityksen käytettävissä olevat varat olivat pienentyneet 1,5 miljoonaan euroon. Yhteensä 43,5 miljoonan euron suuruisia tukia ei ole peritty takaisin. |
| --- | --- |

c)

Jotkin jäsenvaltiot eivät pidä yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä saamisia ensisijaisina (EU-lainsäädännössä ei sitä edellytetä).

| d) | Riittävällä tavalla ei hyödynnetä menettelyjä takaisin perittävien määrien vähentämiseksi muista yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä maksuista. Maksajavirastojen välisiä (esimerkiksi Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa) tai sisäisiä (esimerkiksi Tanskassa) kompensointimenettelyjä ei käytetä joko siksi, että ne on kielletty kansallisessa lainsäädännössä, tai siksi, että kanavat tietojen vaihtamiseksi ovat puutteelliset. |
| --- | --- |

d)

Riittävällä tavalla ei hyödynnetä menettelyjä takaisin perittävien määrien vähentämiseksi muista yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä maksuista. Maksajavirastojen välisiä (esimerkiksi Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa) tai sisäisiä (esimerkiksi Tanskassa) kompensointimenettelyjä ei käytetä joko siksi, että ne on kielletty kansallisessa lainsäädännössä, tai siksi, että kanavat tietojen vaihtamiseksi ovat puutteelliset.

| e) | Joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädännössä ei vaadita riitautetun summan suuruisen vakuuden asettamista ennen kuin valituksen tekeminen on mahdollista (tilintarkastustuomioistuin havaitsi tämän vuonna 2000 oliiviöljyn kulutustukeen liittyneiden sääntöjenvastaisuuksien yhteydessä (17)). |
| --- | --- |

e)

Joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädännössä ei vaadita riitautetun summan suuruisen vakuuden asettamista ennen kuin valituksen tekeminen on mahdollista (tilintarkastustuomioistuin havaitsi tämän vuonna 2000 oliiviöljyn kulutustukeen liittyneiden sääntöjenvastaisuuksien yhteydessä (17)).

| f) | Komissio ei toistaiseksi ole suostunut tyytymään jäsenvaltioiden takaisin maksettaviksi ehdottamiin määriin. Määrät on laskettu velallisen käytössä olevien varojen perusteella, ja ne ovat saamisten summaa pienemmät. |
| --- | --- |

f)

Komissio ei toistaiseksi ole suostunut tyytymään jäsenvaltioiden takaisin maksettaviksi ehdottamiin määriin. Määrät on laskettu velallisen käytössä olevien varojen perusteella, ja ne ovat saamisten summaa pienemmät.

Vaikka perintämenettelyt toteutettaisiin nopeasti ja takaisinperinnän todennäköisyys maksoimoitaisiin, osa saamisista pitäisi kuitenkin poistaa tileistä maksukyvyttömyyden, kuoleman, hallinnollisen virheen, oikeudenmukaisuussyiden, kustannusvaikuttavuuden tai muun sellaisen takia. On mahdotonta arvioida, kuinka suuria määriä tileistä jouduttaisiin poistamaan tällaisista syistä.

| 42. | Komissiolla on rajalliset valtuudet vaikuttaa jäsenvaltioiden tapaan hoitaa asianomaisen asetuksen mukaiset tehtävänsä. Komissio ei voi puuttua jäsenvaltioiden hallinnollisiin tai oikeudellisiin menettelyihin nopeuttaakseen niitä. Toisaalta:






  a) | Komissio voi toteuttaa toimenpiteitä periäkseen jäsenvaltioilta takaisin vanhoja saamisia (kohdassa 37 mainitun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöksen perusteella). |
| --- | --- | --- |

42.

Komissiolla on rajalliset valtuudet vaikuttaa jäsenvaltioiden tapaan hoitaa asianomaisen asetuksen mukaiset tehtävänsä. Komissio ei voi puuttua jäsenvaltioiden hallinnollisiin tai oikeudellisiin menettelyihin nopeuttaakseen niitä. Toisaalta:

a)

Komissio voi toteuttaa toimenpiteitä periäkseen jäsenvaltioilta takaisin vanhoja saamisia (kohdassa 37 mainitun Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöksen perusteella).

| b) | Yhteisön lainsäädännössä kannustetaan jäsenvaltioita perimään perusteettomasti maksetut määrät takaisin, sillä jäsenvaltiot voivat pitää 20 prosenttia takaisin perityistä summista. Kannuste ei ole toiminut tarkoitetulla tavalla, koska kumulatiivinen perintäaste on vain 17 prosenttia. OLAFilla ei ole luotettavia tietoja jäsenvaltioiden pidättämistä määristä. |
| --- | --- |

b)

Yhteisön lainsäädännössä kannustetaan jäsenvaltioita perimään perusteettomasti maksetut määrät takaisin, sillä jäsenvaltiot voivat pitää 20 prosenttia takaisin perityistä summista. Kannuste ei ole toiminut tarkoitetulla tavalla, koska kumulatiivinen perintäaste on vain 17 prosenttia. OLAFilla ei ole luotettavia tietoja jäsenvaltioiden pidättämistä määristä.

Komission päätökset siitä, kenen on vastattava takaisin perimättä jääneistä sääntöjenvastaisista maksuista, eivät perustu selkeisiin periaatteisiin

| 43. | ECR-tietokannan mukaan vuodesta 1971 lähtien yhteensä 110 miljoonaa euroa on poistettu tileistä ja kirjattu EU:n talousarvion kuluiksi ja 142 miljoonaa euroa on veloitettu jäsenvaltioilta. Nämä määrät ovat vähäisiä (10 prosenttia) takaisinperittävään kokonaismäärään nähden; syynä on osittain se, että jäsenvaltiot ovat vain harvoissa tapauksissa esittäneet saamisten poistamista tileistä takaisinperinnän mahdottomuuden tähden, ja osittain se, että komission ei ole toteuttanut ajoissa toimia vanhojen saamisten selvittämiseksi. |
| --- | --- |

43.

ECR-tietokannan mukaan vuodesta 1971 lähtien yhteensä 110 miljoonaa euroa on poistettu tileistä ja kirjattu EU:n talousarvion kuluiksi ja 142 miljoonaa euroa on veloitettu jäsenvaltioilta. Nämä määrät ovat vähäisiä (10 prosenttia) takaisinperittävään kokonaismäärään nähden; syynä on osittain se, että jäsenvaltiot ovat vain harvoissa tapauksissa esittäneet saamisten poistamista tileistä takaisinperinnän mahdottomuuden tähden, ja osittain se, että komission ei ole toteuttanut ajoissa toimia vanhojen saamisten selvittämiseksi.

Teurastettaviksi tarkoitettuja nautaeläimiä vietiin vientitukien avulla Puolaan vuonna 1990 ja tullattiin virheellisesti puhdasrotuisina, mikä johti kolmeen sääntöjenvastaiseen maksuun, joiden yhteisarvo oli 2,6 miljoonaa euroa.Nämä tapaukset jätettiin vastaavanlaisten tapausten osalta vuonna 1994 tehdyn, tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyihin liittyvän rahoituskorjauksen ulkopuolelle perinnän lopullista tulosta odotettaessa.Vuonna 1999 yhteisöjen tuomioistuin vahvisti komission rahoituskorjauksen. Komissio ei kuitenkaan ole tämän jälkeen toteuttanut jatkotoimia korjauksen ulkopuolelle jätettyjen kolmen tapauksen kohdalla.

| 44. | Komissiolla ei ollut riittäviä kriteereitä tileistä poistamista tai vaaditun todentavan aineiston laatua koskevien suositusten antamiseksi. Asiakirjoissa ei ollut järjestelmällistä analyysiä suositusten perustana olevista seikoista eikä todentavasta aineistosta. |
| --- | --- |

44.

Komissiolla ei ollut riittäviä kriteereitä tileistä poistamista tai vaaditun todentavan aineiston laatua koskevien suositusten antamiseksi. Asiakirjoissa ei ollut järjestelmällistä analyysiä suositusten perustana olevista seikoista eikä todentavasta aineistosta.

| 45. | ECR-tietokannasta poimittiin testattavaksi 30 tapausta, joissa komissio oli päättänyt maksujen kuuluvan jäsenvaltion maksettavaksi. Otosta poimittaessa keskityttiin vuotta 1996 aiempiin tapauksiin, koska sen jälkeen ilmenneiden tapausten osalta ei ole tehty tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä jäljempänä mainittua erityistä toimea lukuun ottamatta. Tutkituista 30 tapauksesta ainoastaan kolmessa saatiin tyydyttävä näyttö siitä, että määrät oli tosiasiassa peritty takaisin jäsenvaltioilta (18). |
| --- | --- |

45.

ECR-tietokannasta poimittiin testattavaksi 30 tapausta, joissa komissio oli päättänyt maksujen kuuluvan jäsenvaltion maksettavaksi. Otosta poimittaessa keskityttiin vuotta 1996 aiempiin tapauksiin, koska sen jälkeen ilmenneiden tapausten osalta ei ole tehty tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä jäljempänä mainittua erityistä toimea lukuun ottamatta. Tutkituista 30 tapauksesta ainoastaan kolmessa saatiin tyydyttävä näyttö siitä, että määrät oli tosiasiassa peritty takaisin jäsenvaltioilta (18).

| 46. | Lisäksi tutkittiin 30 tapausta, jotka oli kirjattu yhteisön talousarvion kuluiksi. Kahdeksassa tapauksessa asiakirjoja ei löytynyt ja 15 tapauksessa ei saatu riittävää näyttöä (19) siitä, ettei määriä voitu periä takaisin. Vain harvoissa (20) tutkituista tapauksista päätöksille oli esitetty asianmukaiset perustelut. |
| --- | --- |

46.

Lisäksi tutkittiin 30 tapausta, jotka oli kirjattu yhteisön talousarvion kuluiksi. Kahdeksassa tapauksessa asiakirjoja ei löytynyt ja 15 tapauksessa ei saatu riittävää näyttöä (19) siitä, ettei määriä voitu periä takaisin. Vain harvoissa (20) tutkituista tapauksista päätöksille oli esitetty asianmukaiset perustelut.

| 47. | Jäsenvaltioiden tekemät tileistäpoistot vaikuttavat tietyllä tavalla tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä menojen jättäminen tuen ulkopuolelle toteutetaan tavallisesti kiinteämääräisen korjauksen muodossa: komissio katsoo, että jäsenvaltio on epäonnistunut kyseisten menojen hallinnoinnissa ja jättää EU:n rahoituksen ulkopuolelle tietyn prosenttiosuuden menoista seuraamuksena puutteellisesta hallinnoinnista ja kannustaakseen jäsenvaltiota korjaamaan tilanteen (jäsenvaltio siis vastaa kyseisistä menoista). |
| --- | --- |

47.

Jäsenvaltioiden tekemät tileistäpoistot vaikuttavat tietyllä tavalla tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä menojen jättäminen tuen ulkopuolelle toteutetaan tavallisesti kiinteämääräisen korjauksen muodossa: komissio katsoo, että jäsenvaltio on epäonnistunut kyseisten menojen hallinnoinnissa ja jättää EU:n rahoituksen ulkopuolelle tietyn prosenttiosuuden menoista seuraamuksena puutteellisesta hallinnoinnista ja kannustaakseen jäsenvaltiota korjaamaan tilanteen (jäsenvaltio siis vastaa kyseisistä menoista).

| 48. | Jotkut jäsenvaltiot ovat käyttäneet hyväkseen tällaisia kiinteämääräisiä korjauksia poistaakseen asianomaisella menoalalla tileistä sääntöjenvastaisuuksista johtuvia saamisia korjauksen arvoa vastaavaan määrään asti sen sijaan, että ne olisivat ehdottaneet tileistä poistamista kohdissa 33—37 kuvatulla tavalla. Komissio ei pidä tätä käytäntöä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn liittyvien säännösten mukaisena. Ei OLAF eikä maatalouden pääosasto ole ylläpitänyt rekisteriä tällaisista tileistä poistetuista määristä tai täsmäyttänyt niitä vastaaviin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä tehtyihin korjauksiin. Niin ollen tällä tavalla tileistä poistettujen määrien yhteissummaa ei tunneta. |
| --- | --- |

48.

Jotkut jäsenvaltiot ovat käyttäneet hyväkseen tällaisia kiinteämääräisiä korjauksia poistaakseen asianomaisella menoalalla tileistä sääntöjenvastaisuuksista johtuvia saamisia korjauksen arvoa vastaavaan määrään asti sen sijaan, että ne olisivat ehdottaneet tileistä poistamista kohdissa 33—37 kuvatulla tavalla. Komissio ei pidä tätä käytäntöä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn liittyvien säännösten mukaisena. Ei OLAF eikä maatalouden pääosasto ole ylläpitänyt rekisteriä tällaisista tileistä poistetuista määristä tai täsmäyttänyt niitä vastaaviin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä tehtyihin korjauksiin. Niin ollen tällä tavalla tileistä poistettujen määrien yhteissummaa ei tunneta.

| 49. | OLAF aloitti maaliskuussa 1999 erityiset toimet ennen vuotta 1996 maksettujen takaisinperittävien määrien tutkimista varten. Vanhoiksi määriteltiin tapaukset, joihin liittyi yli neljän vuoden hallinnollinen ja/tai yli kahdeksan vuoden oikeudellinen viivytys (21). Kaikki tällaiset tapaukset, joiden arvo oli yli 50 000 euroa, oli tarkoitus tutkia huolellisesti. Alle 50 000 euron arvoisia tapauksia ei käyty läpi yhtä perusteellisesti. |
| --- | --- |

49.

OLAF aloitti maaliskuussa 1999 erityiset toimet ennen vuotta 1996 maksettujen takaisinperittävien määrien tutkimista varten. Vanhoiksi määriteltiin tapaukset, joihin liittyi yli neljän vuoden hallinnollinen ja/tai yli kahdeksan vuoden oikeudellinen viivytys (21). Kaikki tällaiset tapaukset, joiden arvo oli yli 50 000 euroa, oli tarkoitus tutkia huolellisesti. Alle 50 000 euron arvoisia tapauksia ei käyty läpi yhtä perusteellisesti.

| 50. | Komission päätös (22) näistä tapauksista julkaistiin 28. kesäkuuta 2003. Yhteisön talousarvion kuluiksi kirjattiin ja tileistä poistettiin 69,4 miljoonaa euroa ja jäsenvaltioiden maksettavaksi jäi 5,3 miljoonaa euroa. Italiassa ilmenneet tapaukset, jotka vastaavat 66:ta prosenttia (750:tä miljoonaa euroa) ennen vuotta 1995 maksettujen takaisinperittävien määrien kokonaissummasta, jätettiin suositusten ja asianomaisen päätöksen ulkopuolelle. Tätä ei perusteltu millään tavoin. Tarkastelun ulkopuolelle jäi myös 95 maksua, jotka oli tehty ennen vuotta 1995 ja joiden arvo oli yhteensä 118,8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

50.

Komission päätös (22) näistä tapauksista julkaistiin 28. kesäkuuta 2003. Yhteisön talousarvion kuluiksi kirjattiin ja tileistä poistettiin 69,4 miljoonaa euroa ja jäsenvaltioiden maksettavaksi jäi 5,3 miljoonaa euroa. Italiassa ilmenneet tapaukset, jotka vastaavat 66:ta prosenttia (750:tä miljoonaa euroa) ennen vuotta 1995 maksettujen takaisinperittävien määrien kokonaissummasta, jätettiin suositusten ja asianomaisen päätöksen ulkopuolelle. Tätä ei perusteltu millään tavoin. Tarkastelun ulkopuolelle jäi myös 95 maksua, jotka oli tehty ennen vuotta 1995 ja joiden arvo oli yhteensä 118,8 miljoonaa euroa.

| 51. | Kuten tavanomaisen menettelyn mukaan annettujen suositusten kohdalla, näidenkään suositusten perusteita ei ollut analysoitu asiakirjoissa järjestelmällisesti. Komissio on nyt perustanut työryhmän tutkimaan ennen vuotta 1999 suoritetut maksut, joiden arvo on yli 500 000 euroa. |
| --- | --- |

51.

Kuten tavanomaisen menettelyn mukaan annettujen suositusten kohdalla, näidenkään suositusten perusteita ei ollut analysoitu asiakirjoissa järjestelmällisesti. Komissio on nyt perustanut työryhmän tutkimaan ennen vuotta 1999 suoritetut maksut, joiden arvo on yli 500 000 euroa.

Vastuunjako komissiossa

| 52. | Kuten edellä todettiin, OLAF hallinnoi ECR-tietokantaa. Maatalouden pääosasto vastaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyihin liittyvistä päätöksistä. Toisinaan tällainen vastuualueiden jakaantuminen vaikeuttaa tiedonkulkua:






  a) | Ei ollut olemassa säännöksiä siitä, että maatalouden pääosaston pitäisi lähettää OLAFille kopiot kaikista tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvistä päätöksistä, joiden mukaan jäsenvaltion on vastattava sääntöjenvastaisuuksien taloudellisista seurauksista. Tästä syystä OLAFin asiakirjoihin ei aina sisältynyt näyttöä siitä, että jäsenvaltioiden vastattavaksi asetetut määrät oli tosiasiassa peritty takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

52.

Kuten edellä todettiin, OLAF hallinnoi ECR-tietokantaa. Maatalouden pääosasto vastaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyihin liittyvistä päätöksistä. Toisinaan tällainen vastuualueiden jakaantuminen vaikeuttaa tiedonkulkua:

a)

Ei ollut olemassa säännöksiä siitä, että maatalouden pääosaston pitäisi lähettää OLAFille kopiot kaikista tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvistä päätöksistä, joiden mukaan jäsenvaltion on vastattava sääntöjenvastaisuuksien taloudellisista seurauksista. Tästä syystä OLAFin asiakirjoihin ei aina sisältynyt näyttöä siitä, että jäsenvaltioiden vastattavaksi asetetut määrät oli tosiasiassa peritty takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukaisesti.

| b) | Vuonna 1995 tehty päätös (23) siitä, että tietyt määrät poistetaan tileistä ja veloitetaan yhteisön talousarviosta, ei käynyt ilmi ECR-tietokannasta. Tämän takia tapaukset tutkittiin uudelleen vuonna 2003, mikä joittenkin tapausten kohdalla johti päinvastaiseen päätökseen kuin vuonna 1995. |
| --- | --- |

b)

Vuonna 1995 tehty päätös (23) siitä, että tietyt määrät poistetaan tileistä ja veloitetaan yhteisön talousarviosta, ei käynyt ilmi ECR-tietokannasta. Tämän takia tapaukset tutkittiin uudelleen vuonna 2003, mikä joittenkin tapausten kohdalla johti päinvastaiseen päätökseen kuin vuonna 1995.

| c) | Jotkin jäsenvaltiot ovat poistaneet määriä tileistä OLAFin suositusten perusteella jo ennen komission päätöstä. |
| --- | --- |

c)

Jotkin jäsenvaltiot ovat poistaneet määriä tileistä OLAFin suositusten perusteella jo ennen komission päätöstä.

Vuoden 1993 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä komissio ehdotti, että Saksa maksaisi 8,2 miljoonaa euroa sellaisten 21 tapauksen osalta, joissa komissio katsoi Saksan laiminlyöneen perintätoimia. Rahoituskorjausta ei kuitenkaan pantu täytäntöön puutteellisen keskinäisen neuvonpidon takia.Kahta lukuun ottamatta kaikkia tapauksia harkittiin uudelleen vuoden 1995 tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätöksessä, ja määrät katettiin EMOTR:sta.Komissio ei ole dokumentoinut syitä siihen, miksi se luopui alkuperäisestä ehdotuksestaan.

| 53. | Nykyisten järjestelyjen mukaan nimellinen ja tosiasiallinen vastuu menettelystä jakautuvat tavalla, joka heikentää tilintekovelvollisuuden noudattamista. Tileistä poistamista koskevien suositusten antaminen ei erityisen hyvin sovi petosten tutkimisesta ja tutkinnan koordinoinnista vastaavan elimen toimenkuvaan. |
| --- | --- |

53.

Nykyisten järjestelyjen mukaan nimellinen ja tosiasiallinen vastuu menettelystä jakautuvat tavalla, joka heikentää tilintekovelvollisuuden noudattamista. Tileistä poistamista koskevien suositusten antaminen ei erityisen hyvin sovi petosten tutkimisesta ja tutkinnan koordinoinnista vastaavan elimen toimenkuvaan.

Komissio ei riittävästi hyödynnä sääntöjenvastaisuuksista saamiaan kokemuksia

| 54. | ECR-tietokantaa varten OLAFille tehtävien ilmoitusten tarkoituksena oli muun muassa tehostaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjuntaa. |
| --- | --- |

54.

ECR-tietokantaa varten OLAFille tehtävien ilmoitusten tarkoituksena oli muun muassa tehostaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjuntaa.

| 55. | Tässä yhteydessä neuvosto (24) pyysi komissiota luomaan jäsenvaltioiden ilmoittamien petoksia, sääntöjenvastaisuuksia ja takaisinperintää koskevien tietojen strategiseen ja toiminnalliseen analyysiin perustuvan tutkimuskäytännön. Parlamentti (25) arvosteli sitä, että sääntöjenvastaisuuksista ja petoksista aiheutuneet saamiset ovat kasvaneet määriin, joita ei voida hyväksyä, ja sitä, etteivät perintämenettelyt toimi. Parlamentti kehotti komissiota esittämään yksityiskohtaisen analyysin tämän ongelman syistä sekä ehdotuksista ongelman ratkaisemiseksi. Komissio (26) antoi yhteisölle kuuluvien maksujen takaisinperinnän kehittämistä koskevan tiedonannon joulukuussa 2002. Parlamentti ilmaisi epäilynsä siitä, että perintämenettelyjä voitaisiin kehittää selkeyttämättä OLAFin ja maatalouden pääosaston välistä vastuunjakoa. |
| --- | --- |

55.

Tässä yhteydessä neuvosto (24) pyysi komissiota luomaan jäsenvaltioiden ilmoittamien petoksia, sääntöjenvastaisuuksia ja takaisinperintää koskevien tietojen strategiseen ja toiminnalliseen analyysiin perustuvan tutkimuskäytännön. Parlamentti (25) arvosteli sitä, että sääntöjenvastaisuuksista ja petoksista aiheutuneet saamiset ovat kasvaneet määriin, joita ei voida hyväksyä, ja sitä, etteivät perintämenettelyt toimi. Parlamentti kehotti komissiota esittämään yksityiskohtaisen analyysin tämän ongelman syistä sekä ehdotuksista ongelman ratkaisemiseksi. Komissio (26) antoi yhteisölle kuuluvien maksujen takaisinperinnän kehittämistä koskevan tiedonannon joulukuussa 2002. Parlamentti ilmaisi epäilynsä siitä, että perintämenettelyjä voitaisiin kehittää selkeyttämättä OLAFin ja maatalouden pääosaston välistä vastuunjakoa.

| 56. | Komissio kiinnitti petostentorjuntaa koskevassa vuosikertomuksessaan vuodelta 2002 huomiota jäsenvaltioiden antamien tietojen heikkoon laatuun. Komission mainitseman esimerkin mukaan 47 prosentissa ilmoitetuista tapauksista ei tuotu esiin, mistä tuotteista oli kyse, mikä puolestaan vaikeuttaa riskianalyysin ja tarvittavien johtopäätösten tekemistä. Komissio yrittää parantaa ilmoitusten laatua ja oikea-aikaisuutta antamalla jäsenvaltioille oikeuden tallentaa tietoja suoraan ECR-tietokantaan, minkä lisäksi järjestetään kursseja ja annetaan käyttöön ECR-opas. |
| --- | --- |

56.

Komissio kiinnitti petostentorjuntaa koskevassa vuosikertomuksessaan vuodelta 2002 huomiota jäsenvaltioiden antamien tietojen heikkoon laatuun. Komission mainitseman esimerkin mukaan 47 prosentissa ilmoitetuista tapauksista ei tuotu esiin, mistä tuotteista oli kyse, mikä puolestaan vaikeuttaa riskianalyysin ja tarvittavien johtopäätösten tekemistä. Komissio yrittää parantaa ilmoitusten laatua ja oikea-aikaisuutta antamalla jäsenvaltioille oikeuden tallentaa tietoja suoraan ECR-tietokantaan, minkä lisäksi järjestetään kursseja ja annetaan käyttöön ECR-opas.

| 57. | Lisäksi on korjattava ECR-tietokannan informaatiorakenteen muut puutteet. Petostyypeille ja sääntöjenvastaisuuksille on liikaa määritelmiä (kaikkiaan 79) joista osa on epäselviä (ks. taulukko 4); budjettikohtia ei ole kirjattu yhdenmukaisesti ja havaitsemismenetelmille on 46 eri koodia, joista myös osa on epäselviä (ks. taulukko 5). Näiden osatekijöiden järkeistäminen ja yksinkertaistaminen helpottaisi tietojen tarkoituksenmukaista tulkintaa. |
| --- | --- |

57.

Lisäksi on korjattava ECR-tietokannan informaatiorakenteen muut puutteet. Petostyypeille ja sääntöjenvastaisuuksille on liikaa määritelmiä (kaikkiaan 79) joista osa on epäselviä (ks. taulukko 4); budjettikohtia ei ole kirjattu yhdenmukaisesti ja havaitsemismenetelmille on 46 eri koodia, joista myös osa on epäselviä (ks. taulukko 5). Näiden osatekijöiden järkeistäminen ja yksinkertaistaminen helpottaisi tietojen tarkoituksenmukaista tulkintaa.

Taulukko 4

Sääntöjenvastaisuustyypit

| Sääntöjenvastaisuuden tyyppi | Ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien arvo
  (miljoonaa euroa) | Osuus ilmoitettujen sääntöjen- vastaisuuksien yhteisarvosta
  % | Kumulatiivinen osuus
  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Tekaistu käyttö tai jalostus | 984 | 23 | 23 |
| Väärät tai väärennetyt kaupalliset asiakirjat | 379 | 9 | 32 |
| Epäselvä määrä | 270 | 6 | 38 |
| Väärä tai väärennetty tukihakemus | 208 | 5 | 43 |
| Tekaistut siirrot | 201 | 5 | 48 |
| Laadun tai sisällön vaihtelu | 169 | 4 | 52 |
| Muut sääntöjenvastaiset asiakirjat | 148 | 3 | 55 |
| Muut sääntöjenvastaisuudet | 120 | 3 | 58 |
| Markkinoilta poistetun tai varastoidun tavaran kauppa | 97 | 2 | 60 |
| Väärennetyt tulliasiakirjat | 91 | 2 | 62 |
| Määräpaikan vaihtuminen | 91 | 2 | 64 |
| Ei saapunut lopulliseen määräpaikkaan | 74 | 2 | 66 |
| Ei noudatettu muita edellytyksiä | 71 | 2 | 68 |
| Tilanne 31. joulukuuta 2002.

  Lähde: OLAFin ECR-tietokanta asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaisesti ilmoitetuista sääntöjenvastaisuuksista. |

Sääntöjenvastaisuuden tyyppi

Ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien arvo

(miljoonaa euroa)

Osuus ilmoitettujen sääntöjen- vastaisuuksien yhteisarvosta

%

Kumulatiivinen osuus

%

Tekaistu käyttö tai jalostus

984

23

23

Väärät tai väärennetyt kaupalliset asiakirjat

379

9

32

Epäselvä määrä

270

6

38

Väärä tai väärennetty tukihakemus

208

5

43

Tekaistut siirrot

201

5

48

Laadun tai sisällön vaihtelu

169

4

52

Muut sääntöjenvastaiset asiakirjat

148

3

55

Muut sääntöjenvastaisuudet

120

3

58

Markkinoilta poistetun tai varastoidun tavaran kauppa

97

2

60

Väärennetyt tulliasiakirjat

91

2

62

Määräpaikan vaihtuminen

91

2

64

Ei saapunut lopulliseen määräpaikkaan

74

2

66

Ei noudatettu muita edellytyksiä

71

2

68

Tilanne 31. joulukuuta 2002.

Lähde: OLAFin ECR-tietokanta asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaisesti ilmoitetuista sääntöjenvastaisuuksista.

Taulukko 5

Havaitsemismenetelmät

| Havaitsemismenetelmä | Ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien arvo
  (miljoonaa euroa) | Osuus ilmoitetusta kokonaismäärästä
  % | Kumulatiivinen osuus
  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Asiakirjojen tarkastus | 1 137 | 27 | 27 |
| Oikeudellinen tutkinta | 950 | 22 | 49 |
| Kansallinen verovalvonta | 253 | 6 | 55 |
| Rutiinitarkastus | 237 | 6 | 60 |
| Kirjanpitoaineiston tarkastaminen | 180 | 4 | 64 |
| Yhteisön aloite | 153 | 4 | 68 |
| Oikeudellinen tutkinta | 126 | 3 | 71 |
| Hallintoelinten tai yksiköiden yhteistyö | 123 | 3 | 74 |
| Näytteiden laboratorioanalyysi | 92 | 2 | 76 |
| Kansallinen tullivalvonta | 90 | 2 | 78 |
| Tarkastus edunsaajan tiloissa | 85 | 2 | 80 |
| Muu | 81 | 2 | 82 |
| Tilanne 31. joulukuuta 2002.

  Lähde:OLAFin ECR-tietokanta asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaan ilmoitetuista sääntöjenvastaisuuksista. |

Havaitsemismenetelmä

Ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien arvo

(miljoonaa euroa)

Osuus ilmoitetusta kokonaismäärästä

%

Kumulatiivinen osuus

%

Asiakirjojen tarkastus

1 137

27

27

Oikeudellinen tutkinta

950

22

49

Kansallinen verovalvonta

253

6

55

Rutiinitarkastus

237

6

60

Kirjanpitoaineiston tarkastaminen

180

4

64

Yhteisön aloite

153

4

68

Oikeudellinen tutkinta

126

3

71

Hallintoelinten tai yksiköiden yhteistyö

123

3

74

Näytteiden laboratorioanalyysi

92

2

76

Kansallinen tullivalvonta

90

2

78

Tarkastus edunsaajan tiloissa

85

2

80

Muu

81

2

82

Tilanne 31. joulukuuta 2002.

Lähde:OLAFin ECR-tietokanta asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaan ilmoitetuista sääntöjenvastaisuuksista.

| 58. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että ECR-tietokantaan tallennetuissa tiedoissa oli huomattavia virheitä ja että 91 tapauksesta puuttuivat taloudelliset tiedot kokonaan (ks. kohta 25). |
| --- | --- |

58.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että ECR-tietokantaan tallennetuissa tiedoissa oli huomattavia virheitä ja että 91 tapauksesta puuttuivat taloudelliset tiedot kokonaan (ks. kohta 25).

| 59. | ECR-tietokantaan tallentuvat tiedot käyttäjistä ja käyttökertojen lukumäärä. Lokakuun 2001 ja syyskuun 2002 välisenä aikana komission pääosastot tekivät 11 suoraa kyselyä. OLAF ei ole kuitenkaan arvioinut ECR-tietokannan sisältämien tietojen käyttöä määrittääkseen, ovatko tiedot hyödyllisiä ja voidaanko tietokannalla edistää petostentorjuntaa. |
| --- | --- |

59.

ECR-tietokantaan tallentuvat tiedot käyttäjistä ja käyttökertojen lukumäärä. Lokakuun 2001 ja syyskuun 2002 välisenä aikana komission pääosastot tekivät 11 suoraa kyselyä. OLAF ei ole kuitenkaan arvioinut ECR-tietokannan sisältämien tietojen käyttöä määrittääkseen, ovatko tiedot hyödyllisiä ja voidaanko tietokannalla edistää petostentorjuntaa.

| 60. | Komission täytyy tutkia sille ilmoitetut tiedot ja tiedottaa jäsenvaltioiden edustajille (EMOTR-komitean kokoukset (27)) päätelmistä, jotka se aikoo tietojen perusteella tehdä (28). Vaikka sääntöjenvastaisuuksia käsittelevälle työryhmälle (29) on toimitettu joitakin tietoja, ei OLAF eikä sen edeltäjä UCLAF ole jättänyt asiasta raporttia EMOTR-komitealle (30). |
| --- | --- |

60.

Komission täytyy tutkia sille ilmoitetut tiedot ja tiedottaa jäsenvaltioiden edustajille (EMOTR-komitean kokoukset (27)) päätelmistä, jotka se aikoo tietojen perusteella tehdä (28). Vaikka sääntöjenvastaisuuksia käsittelevälle työryhmälle (29) on toimitettu joitakin tietoja, ei OLAF eikä sen edeltäjä UCLAF ole jättänyt asiasta raporttia EMOTR-komitealle (30).

Musta lista

| 61. | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle yli 100 000 euron arvoisiin sääntöjenvastaisuuksiin vuoden aikana syyllistyneiden toimijoiden tiedot sekä yksityiskohtaiset tiedot näitä vastaan toteutetuista toimista. Jäsenvaltiot ovat yleensä pitäneet mahdottomana sitä, että sääntöjenvastaisuuksiin tai petollisiin menettelyihin syyllistyneitä organisaatioita voitaisiin tehokkaasti estää hakemasta lisää tukea (liiketoiminta saatetaan esimerkiksi siirtää toiselle oikeushenkilölle, jonka osakkeet kuuluvat samoille omistajille). |
| --- | --- |

61.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle yli 100 000 euron arvoisiin sääntöjenvastaisuuksiin vuoden aikana syyllistyneiden toimijoiden tiedot sekä yksityiskohtaiset tiedot näitä vastaan toteutetuista toimista. Jäsenvaltiot ovat yleensä pitäneet mahdottomana sitä, että sääntöjenvastaisuuksiin tai petollisiin menettelyihin syyllistyneitä organisaatioita voitaisiin tehokkaasti estää hakemasta lisää tukea (liiketoiminta saatetaan esimerkiksi siirtää toiselle oikeushenkilölle, jonka osakkeet kuuluvat samoille omistajille).

| 62. | Ainoastaan kuusi jäsenvaltiota on tehnyt yritykseen tai yksilöön liittyneen ilmoituksen asianomaisten menettelyjen mukaisesti (ks. myös erityiskertomus nro 8/98, kohdat 4.12—4.14 (31)). Tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden esittämät huomiot osoittivat suurimmaksi asetuksen soveltamisen esteeksi sen, että yrityksen tai yksilön kirjaaminen mustalle listalle saattaa antaa niille mahdollisuuden ryhtyä oikeustoimiin ja vaatia vahingonkorvausta. On epävarmaa, onko jäsenvaltiolla oikeus ilmoittaa yritysten ja yksilöiden nimet ennen kuin petos on osoitettu oikeudessa (usein hyvin aikaavievä prosessi). |
| --- | --- |

62.

Ainoastaan kuusi jäsenvaltiota on tehnyt yritykseen tai yksilöön liittyneen ilmoituksen asianomaisten menettelyjen mukaisesti (ks. myös erityiskertomus nro 8/98, kohdat 4.12—4.14 (31)). Tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden esittämät huomiot osoittivat suurimmaksi asetuksen soveltamisen esteeksi sen, että yrityksen tai yksilön kirjaaminen mustalle listalle saattaa antaa niille mahdollisuuden ryhtyä oikeustoimiin ja vaatia vahingonkorvausta. On epävarmaa, onko jäsenvaltiolla oikeus ilmoittaa yritysten ja yksilöiden nimet ennen kuin petos on osoitettu oikeudessa (usein hyvin aikaavievä prosessi).

Saamisten kirjaaminen

| 63. | Jäsenvaltioiden maksajavirastojen on vuodesta 1996 lähtien täytynyt laatia luettelot yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä yhteisön saamisista (32) (velallisluettelot). Vuodesta 2000 lähtien jäsenvaltioiden on täytynyt kahdesti vuodessa ilmoittaa komissiolle (maatalouden pääosasto) taulukon 105 avulla, velallisluettelon perusteella, saamisten tilanteesta ja takaisinperinnän edistymisestä (33). Taulukossa 105 ilmoitetut määrät sisällytetään komission konsolidoituun taseeseen (34). |
| --- | --- |

63.

Jäsenvaltioiden maksajavirastojen on vuodesta 1996 lähtien täytynyt laatia luettelot yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä yhteisön saamisista (32) (velallisluettelot). Vuodesta 2000 lähtien jäsenvaltioiden on täytynyt kahdesti vuodessa ilmoittaa komissiolle (maatalouden pääosasto) taulukon 105 avulla, velallisluettelon perusteella, saamisten tilanteesta ja takaisinperinnän edistymisestä (33). Taulukossa 105 ilmoitetut määrät sisällytetään komission konsolidoituun taseeseen (34).

| 64. | Vuodesta 1996 lähtien todistuksen myöntävien elinten (35) on täytynyt arvioida, antavatko niiden tarkastamien maksajavirastojen velallisluettelot oikean ja kattavan kuvan takaisinperittävistä määristä, ovatko perintämenettelyt vaikuttavat ja tuloutetaanko määrät talousarvioon asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

64.

Vuodesta 1996 lähtien todistuksen myöntävien elinten (35) on täytynyt arvioida, antavatko niiden tarkastamien maksajavirastojen velallisluettelot oikean ja kattavan kuvan takaisinperittävistä määristä, ovatko perintämenettelyt vaikuttavat ja tuloutetaanko määrät talousarvioon asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti.

| 65. | Taulukon 105 sisällön osalta maatalouden pääosasto totesi jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten perusteella vuonna 1999, että joidenkin maksajavirastojen velallisluetteloiden kattavuudesta ja oikeellisuudesta ei saatu täyttä varmuutta ja että saamisten yhdenmukaisesta kirjaamisesta jäsenvaltioissa ei ollut takeita. Tämän jälkeen laaditussa raportissa suositeltiin, että komission yksiköissä, maksajavirastojen sisäisen tarkastuksen yksiköissä ja todistuksen myöntävissä elimissä toteutettaisiin lisätoimenpiteitä saamisten hallinnoinnin parantamiseksi. Vuodesta 2001 lähtien todistuksen myöntävien elinten on täytynyt varmentaa taulukon 105 oikeellisuus. |
| --- | --- |

65.

Taulukon 105 sisällön osalta maatalouden pääosasto totesi jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten perusteella vuonna 1999, että joidenkin maksajavirastojen velallisluetteloiden kattavuudesta ja oikeellisuudesta ei saatu täyttä varmuutta ja että saamisten yhdenmukaisesta kirjaamisesta jäsenvaltioissa ei ollut takeita. Tämän jälkeen laaditussa raportissa suositeltiin, että komission yksiköissä, maksajavirastojen sisäisen tarkastuksen yksiköissä ja todistuksen myöntävissä elimissä toteutettaisiin lisätoimenpiteitä saamisten hallinnoinnin parantamiseksi. Vuodesta 2001 lähtien todistuksen myöntävien elinten on täytynyt varmentaa taulukon 105 oikeellisuus.

| 66. | Todistuksen myöntävät elimet eivät käytä erilaisten valvonta- ja petostentutkintaelinten tietoja velallisluetteloiden kattavuuden tarkistamiseen. Maksajavirastojen velallisia koskevien tietojen perusteella kolme todistuksen myöntävää elintä antoi huomautuksia sisältävän todistuksen ja yhdeksän todistuksen myöntävää elintä havaitsi vakavia puutteita saamisten kirjaamista ja takaisinperintää koskevissa menettelyissä (ks. liite B). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi, että todistuksen myöntävien elinten toimittaman velallisia koskevan tarkastuksen sisältö ei yhdeksässä tapauksessa vastannut komission suuntaviivoja. |
| --- | --- |

66.

Todistuksen myöntävät elimet eivät käytä erilaisten valvonta- ja petostentutkintaelinten tietoja velallisluetteloiden kattavuuden tarkistamiseen. Maksajavirastojen velallisia koskevien tietojen perusteella kolme todistuksen myöntävää elintä antoi huomautuksia sisältävän todistuksen ja yhdeksän todistuksen myöntävää elintä havaitsi vakavia puutteita saamisten kirjaamista ja takaisinperintää koskevissa menettelyissä (ks. liite B). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi, että todistuksen myöntävien elinten toimittaman velallisia koskevan tarkastuksen sisältö ei yhdeksässä tapauksessa vastannut komission suuntaviivoja.

| 67. | Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet velallisluetteloita ja toimittaneet vuodesta 2000 lähtien komissiolle taulukot 105, joissa on ilmoitettu vaaditut tiedot. Tarkastuksessa ei havaittu uusien saamisten kirjaamisessa olennaisia virheitä. Velallisluettelon pitämistä koskevaa vaatimusta on täytynyt noudattaa vuodesta 1996. Jotkut jäsenvaltiot (Tanska, Saksa, Kreikka ja Yhdistynyt kuningaskunta) eivät kuitenkaan edelleenkään ole kirjanneet kaikkia ennen vuotta 1996 aiheutuneita saamisia velallisluetteloon. Jäsenvaltiot ovat lisäksi poistaneet määriä tileistä todeten niiden takaisinperinnän mahdottomaksi ilman, että komissio olisi tehnyt päätöstä takaisinperinnän mahdottomuudesta tai siitä, veloitetaanko aiheutuneet menot yhteisön talousarviosta vai vastaako jäsenvaltio niistä. Vuoden 2002 osalta saamisten kokonaismäärä on tästä syystä esitetty 43,8 miljoonan euron verran liian pienenä (36). |
| --- | --- |

67.

Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet velallisluetteloita ja toimittaneet vuodesta 2000 lähtien komissiolle taulukot 105, joissa on ilmoitettu vaaditut tiedot. Tarkastuksessa ei havaittu uusien saamisten kirjaamisessa olennaisia virheitä. Velallisluettelon pitämistä koskevaa vaatimusta on täytynyt noudattaa vuodesta 1996. Jotkut jäsenvaltiot (Tanska, Saksa, Kreikka ja Yhdistynyt kuningaskunta) eivät kuitenkaan edelleenkään ole kirjanneet kaikkia ennen vuotta 1996 aiheutuneita saamisia velallisluetteloon. Jäsenvaltiot ovat lisäksi poistaneet määriä tileistä todeten niiden takaisinperinnän mahdottomaksi ilman, että komissio olisi tehnyt päätöstä takaisinperinnän mahdottomuudesta tai siitä, veloitetaanko aiheutuneet menot yhteisön talousarviosta vai vastaako jäsenvaltio niistä. Vuoden 2002 osalta saamisten kokonaismäärä on tästä syystä esitetty 43,8 miljoonan euron verran liian pienenä (36).

| 68. | Taulukon 105 tiedoissa erotellaan toisistaan ECR-tietokantaan ilmoitettavat ja muut tapaukset (muista kuin sääntöjenvastaisuuksista johtuvat tapaukset ja alle 4 000 euron suuruiset määrät). Vaikka taulukon luvut on ilmoitettu eri ajankohtana kuin tietokannassa olevat luvut, ne täytyisi voida täsmäyttää toisiinsa ja niiden väliset erot olisi yksilöitävä ja korjattava (ECR-tietokannassa oleva kokonaismäärä oli 2 349 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2002; vastaava luku taulukossa 105 oli 2 093 miljoonaa euroa 15. lokakuuta 2002). Komissio ei kykene tätä tekemään. OLAF ja maatalouden pääosasto työskentelevät tämän takia erilaisten tietojen perusteella, eivätkä ne myöskään ole täsmäyttäneet tietoja. |
| --- | --- |

68.

Taulukon 105 tiedoissa erotellaan toisistaan ECR-tietokantaan ilmoitettavat ja muut tapaukset (muista kuin sääntöjenvastaisuuksista johtuvat tapaukset ja alle 4 000 euron suuruiset määrät). Vaikka taulukon luvut on ilmoitettu eri ajankohtana kuin tietokannassa olevat luvut, ne täytyisi voida täsmäyttää toisiinsa ja niiden väliset erot olisi yksilöitävä ja korjattava (ECR-tietokannassa oleva kokonaismäärä oli 2 349 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2002; vastaava luku taulukossa 105 oli 2 093 miljoonaa euroa 15. lokakuuta 2002). Komissio ei kykene tätä tekemään. OLAF ja maatalouden pääosasto työskentelevät tämän takia erilaisten tietojen perusteella, eivätkä ne myöskään ole täsmäyttäneet tietoja.

PÄÄTELMÄT

| 69. | Ilmoittamista, takaisinperintää ja sääntöjenvastaisten maksujen poistamista tileistä koskevissa Euroopan unionin säännöksissä on säädetty asianmukaisten tietojen ilmoittamisesta (esimerkiksi sääntöjenvastaisuuden tyyppi ja havatsemismenetelmä). Lisäksi niissä kannustetaan jäsenvaltioita perintätoimiin (ne voivat pidättää itsellään 20 prosenttia takaisin perityistä määristä) ja säädetään seuraamuksesta (määrät, joita jäsenvaltio ei ole perinyt takaisin, veloitetaan laiminlyöntitapauksissa kyseiseltä jäsenvaltiolta). |
| --- | --- |

69.

Ilmoittamista, takaisinperintää ja sääntöjenvastaisten maksujen poistamista tileistä koskevissa Euroopan unionin säännöksissä on säädetty asianmukaisten tietojen ilmoittamisesta (esimerkiksi sääntöjenvastaisuuden tyyppi ja havatsemismenetelmä). Lisäksi niissä kannustetaan jäsenvaltioita perintätoimiin (ne voivat pidättää itsellään 20 prosenttia takaisin perityistä määristä) ja säädetään seuraamuksesta (määrät, joita jäsenvaltio ei ole perinyt takaisin, veloitetaan laiminlyöntitapauksissa kyseiseltä jäsenvaltiolta).

| 70. | Vuonna 1971 ja sen jälkeen suoritetuista, komissiolle ilmoitetuista sääntöjenvastaisista maksuista, joiden yhteismäärä oli 3,1 miljardia euroa, kuitenkin vasta 537 miljoonaa euroa oli käytännössä peritty takaisin maatalousalan edunsaajilta vuoden 2002 loppuun mennessä; 110 miljoonaa euroa oli poistettu tileistä ja kirjattu yhteisön talousarvion kuluiksi ja 142 miljoonan euron tileistä poistetuista määristä vastasivat jäsenvaltiot. Kolmea neljännestä ilmoitetuista sääntöjenvastaisista maksuista ei vielä ole käsitelty loppuun — niitä ole peritty takaisin eikä poistettu tileistä. |
| --- | --- |

70.

Vuonna 1971 ja sen jälkeen suoritetuista, komissiolle ilmoitetuista sääntöjenvastaisista maksuista, joiden yhteismäärä oli 3,1 miljardia euroa, kuitenkin vasta 537 miljoonaa euroa oli käytännössä peritty takaisin maatalousalan edunsaajilta vuoden 2002 loppuun mennessä; 110 miljoonaa euroa oli poistettu tileistä ja kirjattu yhteisön talousarvion kuluiksi ja 142 miljoonan euron tileistä poistetuista määristä vastasivat jäsenvaltiot. Kolmea neljännestä ilmoitetuista sääntöjenvastaisista maksuista ei vielä ole käsitelty loppuun — niitä ole peritty takaisin eikä poistettu tileistä.

| 71. | Millään järjestelmällä ei voida saavuttaa sääntöjenvastaisten maksujen 100 prosentin takaisinperintäastetta, ja käsittelyn pitkittyminen on osittain väistämätöntä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin tarkastuksessaan lukuisia puutteita yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen kirjaamista, takaisinperintää ja tileistä poistamista koskevan järjestelmän rakenteessa sekä erityisesti komission ja jäsenvaltioiden tavassa soveltaa järjestelmää.






  a) | Jäsenvaltioiden käsitys siitä, missä vaiheessa sääntöjenvastaisia maksuja koskeva ilmoitus on tehtävä, vaihtelee (ks. kohta 17). Aina ei myöskään ole selvää, mitä tietoja jäsenvaltioilta vaaditaan (ks. kohdat 56 ja 57). |
| --- | --- | --- |

71.

Millään järjestelmällä ei voida saavuttaa sääntöjenvastaisten maksujen 100 prosentin takaisinperintäastetta, ja käsittelyn pitkittyminen on osittain väistämätöntä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin tarkastuksessaan lukuisia puutteita yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen kirjaamista, takaisinperintää ja tileistä poistamista koskevan järjestelmän rakenteessa sekä erityisesti komission ja jäsenvaltioiden tavassa soveltaa järjestelmää.

a)

Jäsenvaltioiden käsitys siitä, missä vaiheessa sääntöjenvastaisia maksuja koskeva ilmoitus on tehtävä, vaihtelee (ks. kohta 17). Aina ei myöskään ole selvää, mitä tietoja jäsenvaltioilta vaaditaan (ks. kohdat 56 ja 57).

| b) | Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet sääntöjenvastaisista maksuista hitaasti, ja joidenkin jäsenvaltioiden kohdalla viivästykset ovat erityisen pitkiä (ks. kohta 22). Jäsenvaltioiden antamissa tiedoissa on lisäksi merkittäviä epäyhdenmukaisuuksia ja aukkoja (ks. kohdat 24—27). |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet sääntöjenvastaisista maksuista hitaasti, ja joidenkin jäsenvaltioiden kohdalla viivästykset ovat erityisen pitkiä (ks. kohta 22). Jäsenvaltioiden antamissa tiedoissa on lisäksi merkittäviä epäyhdenmukaisuuksia ja aukkoja (ks. kohdat 24—27).

| c) | Jäsenvaltioiden menettelyissä yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperimiseksi oli huomattavia puutteita (ks. kohta 41). |
| --- | --- |

c)

Jäsenvaltioiden menettelyissä yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperimiseksi oli huomattavia puutteita (ks. kohta 41).

| d) | Päätökset sääntöjenvastaisten maksujen poistamisesta tileistä ja siitä, vastaako menoista yhteisö vai jäsenvaltio, on tavallisesti tehtävä jäsenvaltion ehdotuksen jälkeen. Komissiolla on ainoastaan rajalliset toimivaltuudet vaikuttaa tähän menettelyyn. Toisaalta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella komissio voi ryhtyä toimiin, jos jäsenvaltio ei hoida asiaa kohtuullisessa ajassa. Tämä mahdollisti myös kohdassa 51 tarkoitetun työryhmän perustamisen. |
| --- | --- |

d)

Päätökset sääntöjenvastaisten maksujen poistamisesta tileistä ja siitä, vastaako menoista yhteisö vai jäsenvaltio, on tavallisesti tehtävä jäsenvaltion ehdotuksen jälkeen. Komissiolla on ainoastaan rajalliset toimivaltuudet vaikuttaa tähän menettelyyn. Toisaalta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella komissio voi ryhtyä toimiin, jos jäsenvaltio ei hoida asiaa kohtuullisessa ajassa. Tämä mahdollisti myös kohdassa 51 tarkoitetun työryhmän perustamisen.

| e) | Komissiolla ei ollut selkeitä perusteita päättää siitä, vastaako jäsenvaltio määristä, joita ei voida periä takaisin, vai veloitetaanko ne yhteisön talousarviosta (ks. kohdat 43—51). |
| --- | --- |

e)

Komissiolla ei ollut selkeitä perusteita päättää siitä, vastaako jäsenvaltio määristä, joita ei voida periä takaisin, vai veloitetaanko ne yhteisön talousarviosta (ks. kohdat 43—51).

| f) | Sekä OLAFin että maatalouden pääosaston osallistuminen määrien tileistä poistamista koskevaan päätöksentekoon aiheuttaa epäselvyyttä ja tehottomuutta (ks. kohdat 52—55). |
| --- | --- |

f)

Sekä OLAFin että maatalouden pääosaston osallistuminen määrien tileistä poistamista koskevaan päätöksentekoon aiheuttaa epäselvyyttä ja tehottomuutta (ks. kohdat 52—55).

| 72. | Velallisluetteloita koskevien erillisten menettelyjen tarkoituksena on antaa tasetta varten laajemmin tietoja yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä saamisista. Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet velallisluetteloita ja toimittaneet vaaditut tiedot. Komissio on myös laatinut suuntaviivat todistuksen myöntäville elimille velallisiin kohdistuvia tarkastuksia varten. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin velallisluetteloissa useita puutteita sekä sääntöjenvastaisista maksuista aiheutuneiden saamisten osalta epäjohdonmukaisuuksia (ks. kohdat 63—68). |
| --- | --- |

72.

Velallisluetteloita koskevien erillisten menettelyjen tarkoituksena on antaa tasetta varten laajemmin tietoja yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvistä saamisista. Kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet velallisluetteloita ja toimittaneet vaaditut tiedot. Komissio on myös laatinut suuntaviivat todistuksen myöntäville elimille velallisiin kohdistuvia tarkastuksia varten. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin velallisluetteloissa useita puutteita sekä sääntöjenvastaisista maksuista aiheutuneiden saamisten osalta epäjohdonmukaisuuksia (ks. kohdat 63—68).

| 73. | On todettu, että niin sanottu musta lista ei ole toimiva ratkaisu. Koko aikana ainoastaan kuusi jäsenvaltiota on ilmoittanut listalle yksilöiden tai yritysten nimiä, ja suunniteltujen seuraamusten tehokas toteuttaminen on osoittautunut mahdottomaksi (ks. kohdat 61 ja 62). |
| --- | --- |

73.

On todettu, että niin sanottu musta lista ei ole toimiva ratkaisu. Koko aikana ainoastaan kuusi jäsenvaltiota on ilmoittanut listalle yksilöiden tai yritysten nimiä, ja suunniteltujen seuraamusten tehokas toteuttaminen on osoittautunut mahdottomaksi (ks. kohdat 61 ja 62).

SUOSITUKSET

| 74. | Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio harkitsisi joitakin muutoksia edellä käsiteltyihin menettelyihin, jotta:






  — | voitaisiin parantaa komissiolle toimitettavien, yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä sääntöjenvastaisia maksuja sekä saamisia koskevien tietojen laatua, |
| --- | --- | --- |

74.

Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio harkitsisi joitakin muutoksia edellä käsiteltyihin menettelyihin, jotta:

—

voitaisiin parantaa komissiolle toimitettavien, yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä sääntöjenvastaisia maksuja sekä saamisia koskevien tietojen laatua,

| — | olisi mahdollista kehittää sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintää jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

olisi mahdollista kehittää sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintää jäsenvaltioissa,

| — | selkeytettäisiin perusteita, joiden avulla komissio päättää, vastaako tileistä poistetuista sääntöjenvastaisista maksuista jäsenvaltio vai yhteisö, |
| --- | --- |

—

selkeytettäisiin perusteita, joiden avulla komissio päättää, vastaako tileistä poistetuista sääntöjenvastaisista maksuista jäsenvaltio vai yhteisö,

| — | selkeytettäisiin komission sisäisiä vastuualueita sekä parannettaisiin tiedonkulkua, |
| --- | --- |

—

selkeytettäisiin komission sisäisiä vastuualueita sekä parannettaisiin tiedonkulkua,

| — | sääntöjenvastaisista maksuista saatuja tietoja hyödynnettäisiin tehokkaammin yhteisen maatalouspolitiikan hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

—

sääntöjenvastaisista maksuista saatuja tietoja hyödynnettäisiin tehokkaammin yhteisen maatalouspolitiikan hallinnoinnissa.

Osa ehdotetuista muutoksista edellyttäisi yhteisön säännösten antamista tai muuttamista.

| 75. | Komission pitäisi harkita seuraavia seikkoja tietojen laadun parantamiseksi ja niiden käytön helpottamiseksi:






  — | sen varmistaminen, että ensimmäisen asteen hallinnollista tai oikeudellista päätöstä koskevaa käsitettä tulkitaan jäsenvaltioissa yhtenäisellä ja johdonmukaisella tavalla ilmoitettaessa sääntöjenvastaisista maksuista, |
| --- | --- | --- |

75.

Komission pitäisi harkita seuraavia seikkoja tietojen laadun parantamiseksi ja niiden käytön helpottamiseksi:

—

sen varmistaminen, että ensimmäisen asteen hallinnollista tai oikeudellista päätöstä koskevaa käsitettä tulkitaan jäsenvaltioissa yhtenäisellä ja johdonmukaisella tavalla ilmoitettaessa sääntöjenvastaisista maksuista,

| — | ECR-tietokantaan tallentamista koskevan 4 000 euron rajan nostaminen, |
| --- | --- |

—

ECR-tietokantaan tallentamista koskevan 4 000 euron rajan nostaminen,

| — | yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen ilmoitusmenettelyjen yhteydessä sovellettavien petostyyppejä ja havaitsemismenetelmiä koskevien määritelmien määrän vähentäminen ja määritelmien yksinkertaistaminen, |
| --- | --- |

—

yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen ilmoitusmenettelyjen yhteydessä sovellettavien petostyyppejä ja havaitsemismenetelmiä koskevien määritelmien määrän vähentäminen ja määritelmien yksinkertaistaminen,

| — | jäsenvaltioiden toimittamia tietoja koskevien tarkistusten kehittäminen komissiossa, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden toimittamia tietoja koskevien tarkistusten kehittäminen komissiossa,

| — | ECR-tietokannan ja velallisluetteloiden sisältämien lukujen täsmäyttäminen. |
| --- | --- |

—

ECR-tietokannan ja velallisluetteloiden sisältämien lukujen täsmäyttäminen.

| 76. | Kannustaakseen jäsenvaltioita perimään takaisin yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät sääntöjenvastaiset maksut komission kannattaisi pohtia seuraavia näkökohtia:






  — | jos sääntöjenvastaista maksua ei ole peritty takaisin tietyn ajan kuluessa eikä sen poistamista tileistä ole ehdotettu, jäsenvaltio vastaisi aiheutuneesta menosta, |
| --- | --- | --- |

76.

Kannustaakseen jäsenvaltioita perimään takaisin yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät sääntöjenvastaiset maksut komission kannattaisi pohtia seuraavia näkökohtia:

—

jos sääntöjenvastaista maksua ei ole peritty takaisin tietyn ajan kuluessa eikä sen poistamista tileistä ole ehdotettu, jäsenvaltio vastaisi aiheutuneesta menosta,

| — | olisi varmistettava sääntöjenvastaisten maksujen vähentäminen muista yhteisön suorituksista asianomaiselle vastaanottajalle, |
| --- | --- |

—

olisi varmistettava sääntöjenvastaisten maksujen vähentäminen muista yhteisön suorituksista asianomaiselle vastaanottajalle,

| — | jäsenvaltioilta olisi pyydettävä, että ne pitäisivät yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien saamisten takaisinperimistä vähintään yhtä tärkeänä kuin kansallisten tukien takaisinperintää. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioilta olisi pyydettävä, että ne pitäisivät yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien saamisten takaisinperimistä vähintään yhtä tärkeänä kuin kansallisten tukien takaisinperintää.

| 77. | Komission pitäisi määritellä selvät perusteet, joiden avulla se päättää, vastaako tileistä poistettavista sääntöjenvastaisista maksuista jäsenvaltio vai yhteisö. Komission olisi toteutettava toimia niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka ovat poistaneet takaisin perittäviä määriä tileistä kiinteämääräisten korjausten verran. |
| --- | --- |

77.

Komission pitäisi määritellä selvät perusteet, joiden avulla se päättää, vastaako tileistä poistettavista sääntöjenvastaisista maksuista jäsenvaltio vai yhteisö. Komission olisi toteutettava toimia niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka ovat poistaneet takaisin perittäviä määriä tileistä kiinteämääräisten korjausten verran.

| 78. | Komission pitäisi harkita, onko tarkoituksenmukaista jakaa yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä sääntöjenvastaisia maksuja koskeva vastuu nykyiseen tapaan OLAFin ja maatalouden pääosaston kesken. |
| --- | --- |

78.

Komission pitäisi harkita, onko tarkoituksenmukaista jakaa yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä sääntöjenvastaisia maksuja koskeva vastuu nykyiseen tapaan OLAFin ja maatalouden pääosaston kesken.

| 79. | Komission pitäisi vuosittain raportoida sääntöjenvastaisuuksia koskevien tietojen ansiosta saaduista kokemuksista ja yhteisen maatalouspolitiikan hallinnointia varten tehdyistä päätelmistä. Kyseinen kertomus voitaisiin sisällyttää petostentorjuntaa tai yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevaan vuosikertomukseen. |
| --- | --- |

79.

Komission pitäisi vuosittain raportoida sääntöjenvastaisuuksia koskevien tietojen ansiosta saaduista kokemuksista ja yhteisen maatalouspolitiikan hallinnointia varten tehdyistä päätelmistä. Kyseinen kertomus voitaisiin sisällyttää petostentorjuntaa tai yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevaan vuosikertomukseen.

| 80. | Komission kannattaisi lisäksi keskustella jäsenvaltioiden kanssa siitä, jatketaanko mustan listan pitämistä. |
| --- | --- |

80.

Komission kannattaisi lisäksi keskustella jäsenvaltioiden kanssa siitä, jatketaanko mustan listan pitämistä.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 10. kesäkuuta 2004 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Juan Manuel FABRA VALLÉS

presidentti

---

(1)  Jäsenvaltioiden arvion mukaan 46 prosenttia tästä määrästä voidaan todennäköisesti periä takaisin.

1

Lähde:OLAFin ECR-tietokanta.

Lähde:

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1469/95, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1995 (EYVL L 145, 29.6.1995, s. 1).

2

(3)  ECR-tietokantaan on lisäksi tallennettu ennen suorittamista havaittu (ja siis maksamaton) 1 144 miljoonan euron määrä.

3

(4)  Näihin lukuihin on suhtauduttava varauksella kohdissa 21—32 mainituista syistä.

4

(5)  Käytännössä OLAF.

5

(6)  Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91, annettu 4 päivänä maaliskuuta 1991, 3 artikla (EYVL L 67, 14.3.1991, s. 11).

6

o

(7)  Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91, annettu 4 päivänä maaliskuuta 1991, 5 artiklan 1 kohta.

7

(8)  Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91, annettu 4 päivänä maaliskuuta 1991, 5 artiklan 2 kohta.

8

(9)  Lähde: Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen ja petostentorjunta, vuosikertomus 2002, kohta 10.2.

9

(10)  Kyseeseen tulevista 29 311 tapauksesta 17 955: ssä voitiin selvittää, kuinka nopeasti jäsenvaltio oli ilmoittanut sääntöjenvastaisista maksuista.

10

(11)  Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91, annettu 4 päivänä maaliskuuta 1991, 3 artiklassa vaaditaan raportoimaan ”taloudelliset seuraukset” ja 5 artiklassa tiedottamaan: ”aloitetuista hallinto- ja oikeusmenettelyistä [...] seuraamusten täytäntöön panemiseksi”.

11

(12)  Lähde: Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen ja petostentorjunta, vuosikertomus 2002, kohta 11.2.

12

(13)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1258/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, 8 artiklan 1 kohta (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103).

13

(14)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 595/91, annettu 4 päivänä maaliskuuta 1991, 5 artiklan 2 kohta.

14

(15)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että jäsenvaltioiden on noudatettava huolellisuusvelvoitetta, joka edellyttää, että jäsenvaltiot toteuttavat sääntöjenvastaisuuksia korjaavat toimenpiteet ripeästi. Lisäksi perusteettomasti maksettujen tukien takaisinperiminen saattaa tietyn ajan jälkeen olla monimutkaista tai mahdotonta tiettyjen seikkojen, kuten toiminnan lopettamisen tai kirjanpitoa koskevien asiakirjojen katoamisen vuoksi.

15

(16)  Asia C-34/89, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 11.10.1990.

16

(17)  Erityiskertomus nro 11/2000, kohta 101 (EYVL C 215, 27.7.2000).

17

(18)  Viiden tapauksen asiakirjoja ei löydetty; neljä tapausta oli jo käsitelty olettaen, että ne tullaan kattamaan kiinteämääräisistä korjauksista; yhdessä tapauksessa määrästä vastasi yhteisö, ei jäsenvaltio.

18

(19)  Esimerkiksi konkurssin tai selvitystilaan asettamista koskevan oikeudellisen määräyksen vuoksi.

19

(20)  Tutkituista 30 tapauksesta kahdeksassa oli esitetty asianmukaiset perustelut.

20

(21)  Tämä määritelmä perustuu yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-34/89 antamaan tuomioon.

21

(22)  Komission päätös 2003/481/EY, tehty 27 päivänä kesäkuuta 2003 (EUVL L 160, 28.6.2003, s. 83).

22

(23)  Tämä oli viimeinen vuosittaisista päätöksistä, jotka koskivat jäsenvaltioiden ehdotuksia tileistä poistamiseksi.

23

(24)  Neuvoston päätelmät yhteisön taloudellisista eduista ja petostentorjunnasta 13244/1/02 REV 1, 6. marraskuuta 2002.

24

(25)  Talousarvion valvontavaliokunnan kertomus petostentorjuntaa koskevasta vuosikertomuksesta vuodelta 2001. PE 315.805, 3. maaliskuuta 2003.

25

(26)  KOM(2002) 671 lopullinen, 3. joulukuuta 2002.

26

(27)  EMOTR-komitea (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto, EMOTR) ja sääntöjenvastaisuuksia käsittelevä työryhmä ovat komission neuvoa-antavia elimiä. Niiden puheenjohtajana toimii komission virkamies, ja ne koostuvat jäsenvaltioiden edustajista.

27

(28)  Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91, annettu 4 päivänä maaliskuuta 1991, 2 artiklan 3 kohta.

28

(29)  Sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa (maataloustuotteet) käsittelevään ryhmään liittyvät asetukset (ETY) N:o 595/91, annettu 4 päivänä maaliskuuta 1991 (EYVL L 67, 14.3.1991, s. 11), ja (EY) N:o 515/97, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1997 (EYVL L 83, 25.3.1997, s. 1).

29

(30)  Sääntöjenvastaisuudet ja keskinäinen avunanto — maataloustuotteet, asetukset (ETY) N:o 595/91 ja (EY) N:o 515/97.

30

(31)  EYVL C 230, 22.7.1998, s. 16.

31

(32)  Mukaan lukien sääntöjenvastaisuudet ja muut saamiset, muun muassa alle 4 000 euron suuruiset sääntöjenvastaisuudet ja hallinnolliset virheet.

32

(33)  Komission asetuksen (EY) N:o 296/96, annettu 16 päivänä helmikuuta 1996, 3 artiklan 6 kohta (EYVL L 39, 17.2.1996, s. 5) sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2761/1999.

33

(34)  Otsakkeen VII (lyhytaikaiset saamiset) alla B. (toistuvat saamiset) 2. (saamiset jäsenvaltioilta) a. (EMOTR:n tukiosasto).

34

(35)  Jäsenvaltiot nimittävät todistuksen myöntävät elimet tarkastus- ja hyväksymismenettelyjä varten. Nämä tarkastavat jäsenvaltioiden maksajavirastojen ilmoittamat yhteisen maatalouspolitiikan menot ja antavat niistä todistuksen (tai esittävät huomautuksia). Komissio ottaa todistukset huomioon tehdessään vuosittaisen päätöksensä yhteisen maatalouspolitiikan menoja koskevien tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä.

35

(36)  Taulukko 105 otettiin käyttöön vuodesta 2000 alkaen, ja jäsenvaltioiden on määritettävä aiempina vuosina velallisluetteloista virheellisesti poistetut määrät.

36

---

LIITE A

SUURIMMAT ILMOITETUT MÄÄRÄT

| (euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Vuosi | Toimenpide | Saamiset |
| IT | 2000 | Öljysiemenalan tukitoimenpiteet | 170 936 471 |
| IT | 2000 | Viljojen vientituki | 118 956 431 |
| IT | 1998 | Oliiviöljyn kulutustuki | 65 710 432 |
| IT | 1993 | Viljojen vientituki | 63 933 593 |
| IT | 1994 | Viljojen vientituki | 41 760 653 |
| IT | 1998 | Oliiviöljyn kulutustuki | 40 623 436 |
| ES | 1994 | Viljojen vientituki | 32 896 221 |
| BE | 2000 | Voin vientituki | 31 547 680 |
| IT | 1994 | Naudanlihan vientituki | 29 851 835 |
| DE | 1995 | Voin vientituki | 24 926 886 |
| IT | 1994 | Oliiviöljyn kulutustuki | 19 743 900 |
| IT | 1996 | Viljojen vientituki | 19 054 353 |
| DE | 1995 | Voin vientituki | 18 630 965 |
| IT | 1998 | Oliiviöljyn kulutustuki | 17 253 375 |
| IT | 1996 | Öljysiemenalan tukitoimenpiteet | 17 196 270 |
| IT | 1988 | Hedelmien ja vihannesten jalostus | 16 860 045 |
| IT | 1988 | Hedelmien ja vihannesten jalostus | 16 296 644 |
| IT | 2002 | Hedelmien ja vihannesten jalostus | 15 805 670 |
| IT | 1996 | Viljoille maksettava tuki | 15 774 830 |
| IT | 1994 | Naudanlihan vientituki | 14 262 505 |
| DE | 1998 | Naudanlihan vientituki | 14 023 242 |
| IT | 1988 | Hedelmien ja vihannesten jalostus | 13 944 336 |
| ES | 1994 | Viinin vientituki | 13 334 611 |
| IT | 1996 | Viljojen varastointi | 12 302 920 |
| IT | 2001 | Hedelmien ja vihannesten jalostus | 11 784 714 |
| IT | 1994 | Oliiviöljyn kulutustuki | 11 445 839 |
| IT | 2002 | Tuoreiden hedelmien ja vihannesten tukitoimenpiteet | 11 012 392 |
| IT | 1996 | Viljojen varastointi | 10 949 622 |
| BE | 1994 | Naudanlihan vientituki | 10 121 398 |

(euroa)

Jäsenvaltio

Vuosi

Toimenpide

Saamiset

IT

2000

Öljysiemenalan tukitoimenpiteet

170 936 471

IT

2000

Viljojen vientituki

118 956 431

IT

1998

Oliiviöljyn kulutustuki

65 710 432

IT

1993

Viljojen vientituki

63 933 593

IT

1994

Viljojen vientituki

41 760 653

IT

1998

Oliiviöljyn kulutustuki

40 623 436

ES

1994

Viljojen vientituki

32 896 221

BE

2000

Voin vientituki

31 547 680

IT

1994

Naudanlihan vientituki

29 851 835

DE

1995

Voin vientituki

24 926 886

IT

1994

Oliiviöljyn kulutustuki

19 743 900

IT

1996

Viljojen vientituki

19 054 353

DE

1995

Voin vientituki

18 630 965

IT

1998

Oliiviöljyn kulutustuki

17 253 375

IT

1996

Öljysiemenalan tukitoimenpiteet

17 196 270

IT

1988

Hedelmien ja vihannesten jalostus

16 860 045

IT

1988

Hedelmien ja vihannesten jalostus

16 296 644

IT

2002

Hedelmien ja vihannesten jalostus

15 805 670

IT

1996

Viljoille maksettava tuki

15 774 830

IT

1994

Naudanlihan vientituki

14 262 505

DE

1998

Naudanlihan vientituki

14 023 242

IT

1988

Hedelmien ja vihannesten jalostus

13 944 336

ES

1994

Viinin vientituki

13 334 611

IT

1996

Viljojen varastointi

12 302 920

IT

2001

Hedelmien ja vihannesten jalostus

11 784 714

IT

1994

Oliiviöljyn kulutustuki

11 445 839

IT

2002

Tuoreiden hedelmien ja vihannesten tukitoimenpiteet

11 012 392

IT

1996

Viljojen varastointi

10 949 622

BE

1994

Naudanlihan vientituki

10 121 398

---

LIITE B

SAAMISTEN KIRJAAMISTA JA TAKAISINPERINTÄÄ KOSKEVIEN MENETTELYJEN PUUTTEET

| Todistuksen myöntävä elin esitti huomautuksia | Huomautukset |
| --- | --- |
| OPEKEPE (EL) | Oikeellisuuteen/kattavuuteen/epävarmojen saamisten yksiöintiin liittyvät ongelmat. |
| Vlaamse Gemeenschap (BE) | Ei varmuutta taulukon 105 kattavuudesta. |
| IFADAP (PT) | Ei varmuutta taulukon 105 kattavuudesta. |
| Todistuksen myöntävä elin havaitsi merkittäviä puutteita | Puutteet |
| Bayern StMLU (DE) | Saamisten takaisinperinnässä viiveitä, ei korkoa saamisen pääomasta. |
| Brandenburg (DE) | Taulukon 105 kattavuutta ja oikeellisuutta koskevat ongelmat. |
| DFFE (DK) | Takaisinperintää odottavat saamiset kasautuneet. |
| CATALUÑA (ES) | Saamisten kirjaamisen ja takaisinperinnän pitkät viiveet, ei korkoa koskevia yhdenmukaisia periaatteita. |
| AGEA (IT) | Saamisten perinnässä ongelmia. |
| SEERAD (UK) | Saamisten kirjaamisen ja takaisinperinnän pitkät viiveet, kirjanpitoaineistoa ja velallisluetteloa ei täsmäytetty. |
| SDE (FR) | Huomautus esitettiin viime vuonna, takaisinperintään liittyviä ongelmia havaittiin yhä tänä vuonna. |
| DAF (ES) | Sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisesta kului pitkä aika niiden kirjaamiseen velallisluetteloon. |
| INGA (PT) | Saamiset kirjattu kolme prosenttia liian pieninä. |
| Todistuksen myöntävän elimen työ epätyydyttävää velallisten osalta
   (1) | Epätyydyttävästi toteutetut toimepiteet |
| FAGA (ES) | Todistuksen myöntävien elinten toimittaman velallisia koskevan tarkastuksen sisältö ei vastannut komission suuntaviivoissa mainittuja vaatimuksia. |
| Castilla la Mancha (ES) |
| OFIMER (FR) |
| OFIVAL (FR) |
| BLE (DE) |
| Baden-Wurttemberg (DE) |
| DLG (NL) |
| HPA (NL) |
| PZ (NL) |
| PVVE (NL) |
| Lähde:Velallisia koskeva osuus todistuksen myöntävien elinten EMOTR:n varainhoitovuotta 2002 koskevissa kertomuksissa. |

Todistuksen myöntävä elin esitti huomautuksia

Huomautukset

OPEKEPE (EL)

Oikeellisuuteen/kattavuuteen/epävarmojen saamisten yksiöintiin liittyvät ongelmat.

Vlaamse Gemeenschap (BE)

Ei varmuutta taulukon 105 kattavuudesta.

IFADAP (PT)

Ei varmuutta taulukon 105 kattavuudesta.

Todistuksen myöntävä elin havaitsi merkittäviä puutteita

Puutteet

Bayern StMLU (DE)

Saamisten takaisinperinnässä viiveitä, ei korkoa saamisen pääomasta.

Brandenburg (DE)

Taulukon 105 kattavuutta ja oikeellisuutta koskevat ongelmat.

DFFE (DK)

Takaisinperintää odottavat saamiset kasautuneet.

CATALUÑA (ES)

Saamisten kirjaamisen ja takaisinperinnän pitkät viiveet, ei korkoa koskevia yhdenmukaisia periaatteita.

AGEA (IT)

Saamisten perinnässä ongelmia.

SEERAD (UK)

Saamisten kirjaamisen ja takaisinperinnän pitkät viiveet, kirjanpitoaineistoa ja velallisluetteloa ei täsmäytetty.

SDE (FR)

Huomautus esitettiin viime vuonna, takaisinperintään liittyviä ongelmia havaittiin yhä tänä vuonna.

DAF (ES)

Sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisesta kului pitkä aika niiden kirjaamiseen velallisluetteloon.

INGA (PT)

Saamiset kirjattu kolme prosenttia liian pieninä.

Todistuksen myöntävän elimen työ epätyydyttävää velallisten osalta
   (1)

Epätyydyttävästi toteutetut toimepiteet

FAGA (ES)

Todistuksen myöntävien elinten toimittaman velallisia koskevan tarkastuksen sisältö ei vastannut komission suuntaviivoissa mainittuja vaatimuksia.

Castilla la Mancha (ES)

OFIMER (FR)

OFIVAL (FR)

BLE (DE)

Baden-Wurttemberg (DE)

DLG (NL)

HPA (NL)

PZ (NL)

PVVE (NL)

Lähde:Velallisia koskeva osuus todistuksen myöntävien elinten EMOTR:n varainhoitovuotta 2002 koskevissa kertomuksissa.

---

(1)  Päätelmät perustuvat tilintarkastustuomioistuimen arvioon todistuksen myöntävien elinten kertomuksista.

Lähde:Velallisia koskeva osuus todistuksen myöntävien elinten EMOTR:n varainhoitovuotta 2002 koskevissa kertomuksissa.

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| I. | Yhteisön lainsäädännössä säädetään yhteisön toiminta-aloilla sovellettavasta ilmoitusvelvollisuudesta, jonka tarkoituksena on yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen. (1) Jäsenvaltiot ovat velvollisia säännöllisesti ilmoittamaan sääntöjenvastaisuuksista, joista on tehty ensimmäisen asteen hallinnollinen tai oikeudellinen päätös. Asetuksessa (ETY) N:o 595/91 perustetaan sääntöjenvastaisuuksien ilmoitusjärjestelmä EMOTR:n (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto) tukiosaston menojen seurantaa varten.
  Jotta komissiolle ilmoitettujen tietojen hyödyntämistä voitaisiin helpottaa, toimitettavat tiedot luetellaan yhteisön lainsäädännössä yksityiskohtaisesti. Niihin kuuluvat etenkin tiedot rikotusta säännöksestä, asianomaisista määristä, sääntöjenvastaisen toimen toteutustavasta sekä asianomaisista luonnollisista henkilöistä tai oikeushenkilöistä. (2)

  Jäsenvaltioilla on velvollisuus estää sääntöjenvastaisuudet, puuttua niihin ja periä takaisin sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyöntien seurauksena menetetyt määrät. (3) Asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaan kaikista yli 4 000 euron suuruisista sääntöjenvastaisista määristä on ilmoitettava komissiolle. Tämä tarkoittaa, että kaikista toimista, joista on seurauksena yhteisön lainsäädäntöön sisältyvän säännöksen rikkominen, on ilmoitettava komissiolle siitä riippumatta, onko kyse tahallisesta vai tahattomasta toiminnasta. Komissio on toteuttanut erilaisia toimenpiteitä varmistaakseen, että petokset ja sääntöjenvastaisuudet pystytään tunnistamaan.
  Näin perustetulla keskinäisellä ilmoitus- ja tiedotusjärjestelmällä toteutetaan käytännössä sitä vastavuoroiseen aitoon yhteistyöhön velvoittavaa periaatetta (4), joka vahvistetaan EY:n perustamissopimuksen 10 artiklassa ja jolle komission heinäkuussa 2000 laatima petostentorjuntastrategia (5) perustuu. Tälle jäsenvaltioiden ja komission väliselle kumppanuudelle perustuvat myös johdetun oikeuden säännökset.
  Kuten neuvosto on useaan otteeseen korostanut, jäsenvaltioiden toimittamien tietojen on ehdottomasti oltava johdonmukaisia ja laadukkaita, jotta komissio voisi hyödyntää niitä mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti tehostaakseen petostentorjuntaa ja varmistaakseen asianmukaisten jatkotoimien toteuttamisen (6) sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tasolla.
  Ilmoitusjärjestelmästä saatu kokemus ja siihen tehdyt parannukset auttavat tehostamaan järjestelmän toimintaa ja lisäämään tietojen luotettavuutta. |
| --- | --- |

I.

Yhteisön lainsäädännössä säädetään yhteisön toiminta-aloilla sovellettavasta ilmoitusvelvollisuudesta, jonka tarkoituksena on yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen. (1) Jäsenvaltiot ovat velvollisia säännöllisesti ilmoittamaan sääntöjenvastaisuuksista, joista on tehty ensimmäisen asteen hallinnollinen tai oikeudellinen päätös. Asetuksessa (ETY) N:o 595/91 perustetaan sääntöjenvastaisuuksien ilmoitusjärjestelmä EMOTR:n (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto) tukiosaston menojen seurantaa varten.

Jotta komissiolle ilmoitettujen tietojen hyödyntämistä voitaisiin helpottaa, toimitettavat tiedot luetellaan yhteisön lainsäädännössä yksityiskohtaisesti. Niihin kuuluvat etenkin tiedot rikotusta säännöksestä, asianomaisista määristä, sääntöjenvastaisen toimen toteutustavasta sekä asianomaisista luonnollisista henkilöistä tai oikeushenkilöistä. (2)

Jäsenvaltioilla on velvollisuus estää sääntöjenvastaisuudet, puuttua niihin ja periä takaisin sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyöntien seurauksena menetetyt määrät. (3) Asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaan kaikista yli 4 000 euron suuruisista sääntöjenvastaisista määristä on ilmoitettava komissiolle. Tämä tarkoittaa, että kaikista toimista, joista on seurauksena yhteisön lainsäädäntöön sisältyvän säännöksen rikkominen, on ilmoitettava komissiolle siitä riippumatta, onko kyse tahallisesta vai tahattomasta toiminnasta. Komissio on toteuttanut erilaisia toimenpiteitä varmistaakseen, että petokset ja sääntöjenvastaisuudet pystytään tunnistamaan.

Näin perustetulla keskinäisellä ilmoitus- ja tiedotusjärjestelmällä toteutetaan käytännössä sitä vastavuoroiseen aitoon yhteistyöhön velvoittavaa periaatetta (4), joka vahvistetaan EY:n perustamissopimuksen 10 artiklassa ja jolle komission heinäkuussa 2000 laatima petostentorjuntastrategia (5) perustuu. Tälle jäsenvaltioiden ja komission väliselle kumppanuudelle perustuvat myös johdetun oikeuden säännökset.

Kuten neuvosto on useaan otteeseen korostanut, jäsenvaltioiden toimittamien tietojen on ehdottomasti oltava johdonmukaisia ja laadukkaita, jotta komissio voisi hyödyntää niitä mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti tehostaakseen petostentorjuntaa ja varmistaakseen asianmukaisten jatkotoimien toteuttamisen (6) sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tasolla.

Ilmoitusjärjestelmästä saatu kokemus ja siihen tehdyt parannukset auttavat tehostamaan järjestelmän toimintaa ja lisäämään tietojen luotettavuutta.

| II. | Komission vuodelta 2002 laatimassa kertomuksessa Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (jäljempänä ”komission vuodelta 2002 laatima petostentorjuntaa käsittelevä kertomus”) todetaan, että ilmoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen määrät olivat suurimmat hedelmä- ja vihannesalalla. Jäsenvaltioille ilmoitettiin tästä kehityssuuntauksesta useissa 280 artiklan mukaisen työryhmän, petostentorjunnan koordinoinnista vastaavan neuvoa-antavan komitean (COCOLAF) sekä maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa.
  Valtaosa jäsenvaltioiden toimittamista sääntöjenvastaisuuksia koskevista ilmoituksista on koottu sähköiseen tietokantaan, johon sisältyvien tietojen laadun komissio on vuonna 2003 perusteellisesti tarkastanut yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tarkastuksen yhteydessä parannettiin tietojen keskinäistä johdonmukaisuutta ja päivitettiin määriä koskevia tietoja. Vuodesta 1971 lähtien ilmoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen määrä oli ajantasaistettujen tietojen (ks. 30 kohta) mukaan 31. joulukuuta 2002 yhteensä 2 983 miljoonaa euroa. Tästä summasta 603 miljoonaa (20 prosenttia) on peritty takaisin ja 297 miljoonaa (10 prosenttia) poistettu kirjanpidosta. Perittävänä oleva summa on näin ollen 2 083 miljoonaa euroa (70 prosenttia). Näissä määrissä on otettu huomioon komissiolle vuonna 2003 toimitetut tietoihin tehdyt tarkistukset sekä komission päätöksen 2003/481/EY rahoitusvaikutukset (75 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

II.

Komission vuodelta 2002 laatimassa kertomuksessa Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (jäljempänä ”komission vuodelta 2002 laatima petostentorjuntaa käsittelevä kertomus”) todetaan, että ilmoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen määrät olivat suurimmat hedelmä- ja vihannesalalla. Jäsenvaltioille ilmoitettiin tästä kehityssuuntauksesta useissa 280 artiklan mukaisen työryhmän, petostentorjunnan koordinoinnista vastaavan neuvoa-antavan komitean (COCOLAF) sekä maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa.

Valtaosa jäsenvaltioiden toimittamista sääntöjenvastaisuuksia koskevista ilmoituksista on koottu sähköiseen tietokantaan, johon sisältyvien tietojen laadun komissio on vuonna 2003 perusteellisesti tarkastanut yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tarkastuksen yhteydessä parannettiin tietojen keskinäistä johdonmukaisuutta ja päivitettiin määriä koskevia tietoja. Vuodesta 1971 lähtien ilmoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen määrä oli ajantasaistettujen tietojen (ks. 30 kohta) mukaan 31. joulukuuta 2002 yhteensä 2 983 miljoonaa euroa. Tästä summasta 603 miljoonaa (20 prosenttia) on peritty takaisin ja 297 miljoonaa (10 prosenttia) poistettu kirjanpidosta. Perittävänä oleva summa on näin ollen 2 083 miljoonaa euroa (70 prosenttia). Näissä määrissä on otettu huomioon komissiolle vuonna 2003 toimitetut tietoihin tehdyt tarkistukset sekä komission päätöksen 2003/481/EY rahoitusvaikutukset (75 miljoonaa euroa).

| III. | Jotkin jäsenvaltiot eivät noudata velvollisuutta, jonka mukaan niiden on ilmoitettava tiedot kahden kuukauden kuluessa sen vuosineljänneksen päättymisestä, jona sääntöjenvastaisuus on havaittu tai jona siitä on saatu uutta tietoa (asetuksen (ETY) N:o 595/91 3 artiklan 1 kohta ja 5 artiklan 1 kohta). Tällaisia jäsenvaltioita ovat muun muassa Saksa ja Espanja, joiden tekemien ilmoitusten osuus on yli puolet kaikista sääntöjenvastaisuuksia koskevista ilmoituksista. Jäsenvaltiot ovat tietoisia ongelmasta, koska komissio on käsitellyt asiaa vuodelta 2002 laatimassaan petostentorjuntaa käsittelevässä kertomuksessa (10.2.2 kohta) sekä useissa 280 artiklan mukaisen työryhmän, COCOLAF:n ja maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa.
  Jäsenvaltioille on lisäksi ilmoitettu tiedoissa esiintyvistä epäjohdonmukaisuuksista ja niitä on pyydetty toimittamaan kyseisiä tapauksia koskevat ajantasaistetut tiedot digitaalisessa muodossa. Jäsenvaltioille on lisäksi tarjottu 280 artiklan mukaisen työryhmän, COCOLAF:n sekä maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa neuvontaa ja opastusta ECR-tietokannan (Electronic Case Register, sähköinen tapausrekisteri) käytössä. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että jäsenvaltiot ilmoittavat nykyään sääntöjenvastaisuuksista entistä paremmin, joskaan ne eivät täysin noudata kaikkia asetuksessa (ETY) N:o 595/91 säädettyjä velvoitteita.
  Komissio jatkaa työtään eroavuuksien poistamiseksi ja pyrkii tässä tarkoituksessa velvoittamaan jäsenvaltiot asetuksen (ETY) N:o 595/91 kaikkien säännösten noudattamiseen, jotta se saisi kaikista jäsenvaltioista täysin luotettavia ja yhdenmukaisia tietoja asettamiinsa määräaikoihin mennessä. |
| --- | --- |

III.

Jotkin jäsenvaltiot eivät noudata velvollisuutta, jonka mukaan niiden on ilmoitettava tiedot kahden kuukauden kuluessa sen vuosineljänneksen päättymisestä, jona sääntöjenvastaisuus on havaittu tai jona siitä on saatu uutta tietoa (asetuksen (ETY) N:o 595/91 3 artiklan 1 kohta ja 5 artiklan 1 kohta). Tällaisia jäsenvaltioita ovat muun muassa Saksa ja Espanja, joiden tekemien ilmoitusten osuus on yli puolet kaikista sääntöjenvastaisuuksia koskevista ilmoituksista. Jäsenvaltiot ovat tietoisia ongelmasta, koska komissio on käsitellyt asiaa vuodelta 2002 laatimassaan petostentorjuntaa käsittelevässä kertomuksessa (10.2.2 kohta) sekä useissa 280 artiklan mukaisen työryhmän, COCOLAF:n ja maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa.

Jäsenvaltioille on lisäksi ilmoitettu tiedoissa esiintyvistä epäjohdonmukaisuuksista ja niitä on pyydetty toimittamaan kyseisiä tapauksia koskevat ajantasaistetut tiedot digitaalisessa muodossa. Jäsenvaltioille on lisäksi tarjottu 280 artiklan mukaisen työryhmän, COCOLAF:n sekä maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa neuvontaa ja opastusta ECR-tietokannan (Electronic Case Register, sähköinen tapausrekisteri) käytössä. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että jäsenvaltiot ilmoittavat nykyään sääntöjenvastaisuuksista entistä paremmin, joskaan ne eivät täysin noudata kaikkia asetuksessa (ETY) N:o 595/91 säädettyjä velvoitteita.

Komissio jatkaa työtään eroavuuksien poistamiseksi ja pyrkii tässä tarkoituksessa velvoittamaan jäsenvaltiot asetuksen (ETY) N:o 595/91 kaikkien säännösten noudattamiseen, jotta se saisi kaikista jäsenvaltioista täysin luotettavia ja yhdenmukaisia tietoja asettamiinsa määräaikoihin mennessä.

| IV. | Tarkistettu takaisinperintäaste oli 20,2 prosenttia toukokuussa 2004 (ks. kohta 30).
  Komissio on täysin tietoinen siitä, että takaisinperintäastetta voidaan jäsenvaltioissa vielä parantaa. Se on ottanut tehtäväkseen tämän parannustyön, jota se tekee etenkin perustamassaan takaisinperintää käsittelevässä erityisryhmässä. (Ks. myös kohtaan V annettu vastaus.)
  Joidenkin jäsenvaltioiden (Italia, Kreikka) maksutoimistot ja hallintoviranomaiset, jotka vastaavat takaisinperinnästä, ovat aina huomauttaneet, että niiden on odotettava rikosoikeudenkäynnin päättymistä, ennen kuin ne voivat aloittaa takaisinperinnän. Joissakin tapauksissa perintämenettely voidaan kuitenkin aloittaa siviiliprosessina tai hallinnollisena menettelynä tämän estämättä rikosoikeudenkäynnin samanaikaista aloittamista.
  Näin ollen jäsenvaltiolle tarjolla olevat valinnanmahdollisuudet (hallinnollinen menettely, siviilioikeudenkäynti, rikosoikeudenkäynti) vaikuttavat takaisinperintään tarvittavaan aikaan. Muutamissa jäsenvaltioissa hallinnollinen takaisinperintämenettely voidaan aloittaa vasta, kun rikosoikeudenkäynti on saatu lopullisesti päätökseen. Tähän voi puolestaan kulua jopa yli 15 vuotta.
  Kun tarkastellaan Italiaa, 46 prosentissa vuotta 1995 edeltävistä tapauksista on aloitettu rikosoikeudenkäynti, kun vastaava osuus vuoden 1995 jälkeisten tapausten osalta on vain 18 prosenttia. Ero voi johtua siitä, että jäsenvaltio on päättänyt toteuttaa tarvittavat hallinnolliset toimenpiteet mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja heti kun sääntöjenvastaisuudesta on ilmoitettu.
  Hallinnoitaessa varoja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vastuullinen jäsenvaltio on suoraan yhteydessä velalliseen. Komissiolla ei ole valtuuksia velkojen poistamiseen kirjanpidosta. Komissio on asetuksen (EY) N:o 1258/1999 mukaan velvollinen jättämään yhteisön rahoituksen ulkopuolelle kaikki sellaiset menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti. Sovitteluratkaisujen ja osasuoritusten hyväksyttävyyttä olisi arvioitava tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön perusteella yhdessä asetuksen (EY) N:o 1258/1999 8 artiklassa säädettyjen kriteerien kanssa. |
| --- | --- |

IV.

Tarkistettu takaisinperintäaste oli 20,2 prosenttia toukokuussa 2004 (ks. kohta 30).

Komissio on täysin tietoinen siitä, että takaisinperintäastetta voidaan jäsenvaltioissa vielä parantaa. Se on ottanut tehtäväkseen tämän parannustyön, jota se tekee etenkin perustamassaan takaisinperintää käsittelevässä erityisryhmässä. (Ks. myös kohtaan V annettu vastaus.)

Joidenkin jäsenvaltioiden (Italia, Kreikka) maksutoimistot ja hallintoviranomaiset, jotka vastaavat takaisinperinnästä, ovat aina huomauttaneet, että niiden on odotettava rikosoikeudenkäynnin päättymistä, ennen kuin ne voivat aloittaa takaisinperinnän. Joissakin tapauksissa perintämenettely voidaan kuitenkin aloittaa siviiliprosessina tai hallinnollisena menettelynä tämän estämättä rikosoikeudenkäynnin samanaikaista aloittamista.

Näin ollen jäsenvaltiolle tarjolla olevat valinnanmahdollisuudet (hallinnollinen menettely, siviilioikeudenkäynti, rikosoikeudenkäynti) vaikuttavat takaisinperintään tarvittavaan aikaan. Muutamissa jäsenvaltioissa hallinnollinen takaisinperintämenettely voidaan aloittaa vasta, kun rikosoikeudenkäynti on saatu lopullisesti päätökseen. Tähän voi puolestaan kulua jopa yli 15 vuotta.

Kun tarkastellaan Italiaa, 46 prosentissa vuotta 1995 edeltävistä tapauksista on aloitettu rikosoikeudenkäynti, kun vastaava osuus vuoden 1995 jälkeisten tapausten osalta on vain 18 prosenttia. Ero voi johtua siitä, että jäsenvaltio on päättänyt toteuttaa tarvittavat hallinnolliset toimenpiteet mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja heti kun sääntöjenvastaisuudesta on ilmoitettu.

Hallinnoitaessa varoja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vastuullinen jäsenvaltio on suoraan yhteydessä velalliseen. Komissiolla ei ole valtuuksia velkojen poistamiseen kirjanpidosta. Komissio on asetuksen (EY) N:o 1258/1999 mukaan velvollinen jättämään yhteisön rahoituksen ulkopuolelle kaikki sellaiset menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti. Sovitteluratkaisujen ja osasuoritusten hyväksyttävyyttä olisi arvioitava tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön perusteella yhdessä asetuksen (EY) N:o 1258/1999 8 artiklassa säädettyjen kriteerien kanssa.

| V. | Komissio antoi 3. joulukuuta 2002 tiedonannon yhteisön menojen suorasta ja jaetusta hallinnoinnista johtuvien yhteisön saamisten perinnän parantamisesta (KOM(2002) 671, lopullinen) ja päätti sen perusteella perustaa OLAFin ja maatalouden pääosaston yhteisen takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän selvittämään kaikki edelleen ratkaisematta olevat vanhat (kaikki vuotta 1999 edeltävät) sääntöjenvastaisia maksuja koskevat tapaukset. Tarkoituksena on laatia päätösehdotus siitä, onko näiden maksujen taloudellisista seurauksista vastuussa yhteisö vai jäsenvaltio.
  Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, ettei komissiolla ole riittäviä kriteerejä, joiden perusteella se voisi päättää, kuuluvatko kirjanpidosta poistetut määrät jäsenvaltion vai yhteisön vastattaviksi. Komissio vastaa tähän, että se on ajan myötä luonut neljä perusperiaatetta ja joukon menettelykriteerejä, joita se on soveltanut saamiensa kokemusten perusteella ja jotka on dokumentoitu heinäkuussa 2002. (Ks. myös kohta 44.)
  Komission yksiköt ovat vuonna 2003 toteutetun takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän perustamisen jälkeen laatineet tarkat kriteerit sisältävän luettelon, jonka perusteella kaikki tapaukset arvioidaan sen selvittämiseksi, onko perimättä jääneistä määristä vastuussa yhteisö vai jäsenvaltio. |
| --- | --- |

V.

Komissio antoi 3. joulukuuta 2002 tiedonannon yhteisön menojen suorasta ja jaetusta hallinnoinnista johtuvien yhteisön saamisten perinnän parantamisesta (KOM(2002) 671, lopullinen) ja päätti sen perusteella perustaa OLAFin ja maatalouden pääosaston yhteisen takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän selvittämään kaikki edelleen ratkaisematta olevat vanhat (kaikki vuotta 1999 edeltävät) sääntöjenvastaisia maksuja koskevat tapaukset. Tarkoituksena on laatia päätösehdotus siitä, onko näiden maksujen taloudellisista seurauksista vastuussa yhteisö vai jäsenvaltio.

Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, ettei komissiolla ole riittäviä kriteerejä, joiden perusteella se voisi päättää, kuuluvatko kirjanpidosta poistetut määrät jäsenvaltion vai yhteisön vastattaviksi. Komissio vastaa tähän, että se on ajan myötä luonut neljä perusperiaatetta ja joukon menettelykriteerejä, joita se on soveltanut saamiensa kokemusten perusteella ja jotka on dokumentoitu heinäkuussa 2002. (Ks. myös kohta 44.)

Komission yksiköt ovat vuonna 2003 toteutetun takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän perustamisen jälkeen laatineet tarkat kriteerit sisältävän luettelon, jonka perusteella kaikki tapaukset arvioidaan sen selvittämiseksi, onko perimättä jääneistä määristä vastuussa yhteisö vai jäsenvaltio.

| VI. | Helmikuun 10. päivänä 1995 laaditun komission asiakirjan SEK(95) 249 liitteessä II esitetyn vastuunjaon mukaan kaikki ilmoitukset, jotka jäsenvaltiot tekevät neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaisesti, toimitetaan UCLAF/OLAFille, joka on vastuussa kyseisten tapausten tutkinnasta ja seurannasta sekä asianomaisten tietojen tallentamisesta säännönvastaisuuksia koskevaan tietokantaan.
  Petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvässä takaisinperinnässä OLAFin tehtävänä on laatia yhteenveto kustakin tapauksesta. Yhteenveto sisältää lyhyen kuvauksen käytetyistä menettelyistä sekä sellaisten rahoitusoikaisujen perusteluista, joita ehdotetaan tehtäväksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. Vastuu kyseisestä menettelystä on maatalouden pääosastolla, joka toimii tulojen ja menojen hyväksyjänä. Pääosasto toteuttaa menettelyn kuitenkin siten, että sen kaikissa vaiheissa toimii avustajana OLAF. Ks. myös kohta IX.
  Komissio ottaa yhteisen maatalouspolitiikan perustana olevan nykyisen lainsäädännön yhteydessä aina huomioon sen, että lainsäädännön olisi oltava petosten osalta aukotonta ja tarjottava asianmukaiset valvontamahdollisuudet. Se ottaa tässä yhteydessä huomioon etenkin OLAFin antamat jatkotoimia koskevat suositukset.
  Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF. |
| --- | --- |

VI.

Helmikuun 10. päivänä 1995 laaditun komission asiakirjan SEK(95) 249 liitteessä II esitetyn vastuunjaon mukaan kaikki ilmoitukset, jotka jäsenvaltiot tekevät neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaisesti, toimitetaan UCLAF/OLAFille, joka on vastuussa kyseisten tapausten tutkinnasta ja seurannasta sekä asianomaisten tietojen tallentamisesta säännönvastaisuuksia koskevaan tietokantaan.

Petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvässä takaisinperinnässä OLAFin tehtävänä on laatia yhteenveto kustakin tapauksesta. Yhteenveto sisältää lyhyen kuvauksen käytetyistä menettelyistä sekä sellaisten rahoitusoikaisujen perusteluista, joita ehdotetaan tehtäväksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. Vastuu kyseisestä menettelystä on maatalouden pääosastolla, joka toimii tulojen ja menojen hyväksyjänä. Pääosasto toteuttaa menettelyn kuitenkin siten, että sen kaikissa vaiheissa toimii avustajana OLAF. Ks. myös kohta IX.

Komissio ottaa yhteisen maatalouspolitiikan perustana olevan nykyisen lainsäädännön yhteydessä aina huomioon sen, että lainsäädännön olisi oltava petosten osalta aukotonta ja tarjottava asianmukaiset valvontamahdollisuudet. Se ottaa tässä yhteydessä huomioon etenkin OLAFin antamat jatkotoimia koskevat suositukset.

Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.

| VII. | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1469/95 perustetaan EMOTR:n tukiosastoa varten komission hallinnoima ilmoitusjärjestelmä sellaisten talouden toimijoiden tunnistamiseksi, jotka aiheuttavat yhteisön talousarviolle suuren riskin. Asetuksen kahdeksan soveltamisvuoden jälkeen näyttää siltä, että ilmoitusten määrä on hyvin vähäinen.
  Komissio on käynyt maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa laaja-alaista keskustelua asiasta ja sitoutunut esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle toisen kertomuksen, joka sisältää perusteellisen arvioinnin ”mustaa listaa” koskevan asetuksen vaikutuksista ja ehdotetuista toimintavaihtoehdoista. |
| --- | --- |

VII.

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1469/95 perustetaan EMOTR:n tukiosastoa varten komission hallinnoima ilmoitusjärjestelmä sellaisten talouden toimijoiden tunnistamiseksi, jotka aiheuttavat yhteisön talousarviolle suuren riskin. Asetuksen kahdeksan soveltamisvuoden jälkeen näyttää siltä, että ilmoitusten määrä on hyvin vähäinen.

Komissio on käynyt maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa laaja-alaista keskustelua asiasta ja sitoutunut esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle toisen kertomuksen, joka sisältää perusteellisen arvioinnin ”mustaa listaa” koskevan asetuksen vaikutuksista ja ehdotetuista toimintavaihtoehdoista.

| VIII. | Taulukossa 105 esitetyt EMOTR:n varainhoitovuotta koskevat määrät (selvä saaminen, johon ei liity minkäänlaisia ehtoja, rahassa määritelty kiinteämääräinen saaminen ja erääntynyt saaminen, johon ei sovelleta maksuaikaa) poikkeavat ECR-tietokantaan kirjatuista määristä (neljännesvuosittain ilmoitetut sääntöjenvastaiset määrät tietyllä ajanjaksolla; nämä määrät voivat tässä vaiheessa olla vasta arvioita, joita tarkennetaan myöhemmin).
  Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita alustavasti täsmäyttämään ECR-tietokantaan ja taulukkoon 105 sisältyvät tiedot. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon, ettei kyseisiä tietoja saada koskaan täysin vastaamaan toisiaan. Tärkeimpänä tavoitteena on tähän asti ollut tietojen laadun parantaminen. ECR-tietokannan tiedot ovat nyt niin luotettavia, että vertailut ovat mahdollisia. |
| --- | --- |

VIII.

Taulukossa 105 esitetyt EMOTR:n varainhoitovuotta koskevat määrät (selvä saaminen, johon ei liity minkäänlaisia ehtoja, rahassa määritelty kiinteämääräinen saaminen ja erääntynyt saaminen, johon ei sovelleta maksuaikaa) poikkeavat ECR-tietokantaan kirjatuista määristä (neljännesvuosittain ilmoitetut sääntöjenvastaiset määrät tietyllä ajanjaksolla; nämä määrät voivat tässä vaiheessa olla vasta arvioita, joita tarkennetaan myöhemmin).

Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita alustavasti täsmäyttämään ECR-tietokantaan ja taulukkoon 105 sisältyvät tiedot. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon, ettei kyseisiä tietoja saada koskaan täysin vastaamaan toisiaan. Tärkeimpänä tavoitteena on tähän asti ollut tietojen laadun parantaminen. ECR-tietokannan tiedot ovat nyt niin luotettavia, että vertailut ovat mahdollisia.

| IX. | Jäsenvaltioiden odotetaan lähitulevaisuudessa ottavan käyttöön sääntöjenvastaisuuksien sähköisen ilmoitusmenettelyn, jolla voidaan parantaa tietojen laatua, lisätä ajoissa tehtyjen ilmoitusten osuutta sekä vähentää väärinkäsityksiä ja virheellisiä tulkintoja.
  Komissio avustaa parhaillaan jäsenvaltioita tässä työssä ja harkitsee lisäksi ilmoittamiseen velvoittavan raja-arvon nostamista 4 000 eurosta 10 000 euroon vähentääkseen tietomäärää ja keskittyäkseen tärkeimpiin tapauksiin.
  Komissio on sitoutunut esittämään ehdotuksen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 muuttamiseksi korjatakseen puutteet, joita on ilmennyt yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen ilmoittamisessa, takaisinperinnässä ja kirjanpidosta poistamisessa.
  Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.
  Tilintarkastustuomioistuimen ehdottamasta mustan listan lakkauttamisesta komissio toteaa, että se on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, ettei järjestely toimi kovin hyvin. Se katsoo kuitenkin, että järjestelmää voidaan parantaa, ja pitää lakkauttamista parempana vaihtoehtona sitä, että jäsenvaltiot saadaan tehostamaan listan käyttöä. Järjestelmässä on selvästi parantamisen varaa, ja asetuksen päätavoitteena oleva ennaltaehkäisevä vaikutus luonnollisesti heikkenee, jos asetusta ei sovelleta tehokkaasti. Tässä yhteydessä on huomautettava, että tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevissa tarkastuksissa on järjestelmällisesti alettu ottaa huomioon mustan listan soveltaminen. |
| --- | --- |

IX.

Jäsenvaltioiden odotetaan lähitulevaisuudessa ottavan käyttöön sääntöjenvastaisuuksien sähköisen ilmoitusmenettelyn, jolla voidaan parantaa tietojen laatua, lisätä ajoissa tehtyjen ilmoitusten osuutta sekä vähentää väärinkäsityksiä ja virheellisiä tulkintoja.

Komissio avustaa parhaillaan jäsenvaltioita tässä työssä ja harkitsee lisäksi ilmoittamiseen velvoittavan raja-arvon nostamista 4 000 eurosta 10 000 euroon vähentääkseen tietomäärää ja keskittyäkseen tärkeimpiin tapauksiin.

Komissio on sitoutunut esittämään ehdotuksen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 muuttamiseksi korjatakseen puutteet, joita on ilmennyt yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen ilmoittamisessa, takaisinperinnässä ja kirjanpidosta poistamisessa.

Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.

Tilintarkastustuomioistuimen ehdottamasta mustan listan lakkauttamisesta komissio toteaa, että se on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, ettei järjestely toimi kovin hyvin. Se katsoo kuitenkin, että järjestelmää voidaan parantaa, ja pitää lakkauttamista parempana vaihtoehtona sitä, että jäsenvaltiot saadaan tehostamaan listan käyttöä. Järjestelmässä on selvästi parantamisen varaa, ja asetuksen päätavoitteena oleva ennaltaehkäisevä vaikutus luonnollisesti heikkenee, jos asetusta ei sovelleta tehokkaasti. Tässä yhteydessä on huomautettava, että tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevissa tarkastuksissa on järjestelmällisesti alettu ottaa huomioon mustan listan soveltaminen.

JOHDANTO

| 4. | Komissio tarkisti yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen kokonaismäärät vuonna 2003. Tarkistetut määrät ovat (ks. kohta 30):






  — | maksusuorituksen jälkeen ilmoitetut sääntöjenvastaiset maksut: 2 983 miljoonaa euroa |
| --- | --- | --- |

4.

Komissio tarkisti yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen kokonaismäärät vuonna 2003. Tarkistetut määrät ovat (ks. kohta 30):

—

maksusuorituksen jälkeen ilmoitetut sääntöjenvastaiset maksut: 2 983 miljoonaa euroa

| — | hakijoilta peritty määrä: 603 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

hakijoilta peritty määrä: 603 miljoonaa euroa,

| — | EMOTR:n kirjanpidosta poistettu määrä: 153 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

EMOTR:n kirjanpidosta poistettu määrä: 153 miljoonaa euroa,

| — | jäsenvaltioiden vastattavaksi jäävä määrä: 144 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden vastattavaksi jäävä määrä: 144 miljoonaa euroa,

| — | takaisinperittävä määrä: 2 083 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

takaisinperittävä määrä: 2 083 miljoonaa euroa.

ANALYYSI

| 9. | Vuodesta 1971 kertynyt ilmoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen kokonaissumma oli vuoden 2004 toukokuun alussa 2 983 miljoonaa euroa ja takaisinperittävä määrä 2 083 miljoonaa euroa. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema prosenttiosuus on tarkistettujen tietojen perusteella näin ollen 30 prosenttia. (Tietojen laatu ja luotettavuus on vuonna 2003 parantunut laaduntarkastusten, takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän toteuttamien tarkastusten ja jäsenvaltioilta saadun palautteen ansiosta.) Tässä prosenttiosuudessa on otettu huomioon kaikki vuonna 2003 tietoihin tehdyt tarkistukset ja komission päätöksen 2003/481/EY rahoitusvaikutukset. |
| --- | --- |

9.

Vuodesta 1971 kertynyt ilmoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen kokonaissumma oli vuoden 2004 toukokuun alussa 2 983 miljoonaa euroa ja takaisinperittävä määrä 2 083 miljoonaa euroa. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema prosenttiosuus on tarkistettujen tietojen perusteella näin ollen 30 prosenttia. (Tietojen laatu ja luotettavuus on vuonna 2003 parantunut laaduntarkastusten, takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän toteuttamien tarkastusten ja jäsenvaltioilta saadun palautteen ansiosta.) Tässä prosenttiosuudessa on otettu huomioon kaikki vuonna 2003 tietoihin tehdyt tarkistukset ja komission päätöksen 2003/481/EY rahoitusvaikutukset.

| 11. | Komissio tarkisti vuonna 2003 määriä, jotka koskevat vuotta 1994 edeltäviä saamisia. Tarkistettu prosenttiosuus on 22,4 prosenttia (ks. kohta 30). |
| --- | --- |

11.

Komissio tarkisti vuonna 2003 määriä, jotka koskevat vuotta 1994 edeltäviä saamisia. Tarkistettu prosenttiosuus on 22,4 prosenttia (ks. kohta 30).

| 13. | Yhteisen maatalouspolitiikan tuoreimpien uudistusten hyväksymisellä ja toteuttamisella on nimenomaan pyritty saamaan petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien riski mahdollisimman pieneksi.
  Yhteisen maatalouspolitiikan menoista 80 prosenttia kuuluu nykyisin joko suoraan tai välillisesti yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin. Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että kyseisellä järjestelmällä on voitu merkittävästi vähentää sääntöjenvastaisia maksuja. |
| --- | --- |

13.

Yhteisen maatalouspolitiikan tuoreimpien uudistusten hyväksymisellä ja toteuttamisella on nimenomaan pyritty saamaan petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien riski mahdollisimman pieneksi.

Yhteisen maatalouspolitiikan menoista 80 prosenttia kuuluu nykyisin joko suoraan tai välillisesti yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin. Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että kyseisellä järjestelmällä on voitu merkittävästi vähentää sääntöjenvastaisia maksuja.

| 15.b) | Lisätietoja on komission vuodelta 2002 laatimassa petostentorjuntaa käsittelevässä kertomuksessa. |
| --- | --- |

15.b)

Lisätietoja on komission vuodelta 2002 laatimassa petostentorjuntaa käsittelevässä kertomuksessa.

| 17. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmausta ”ensimmäisen asteen hallinnollinen tai oikeudellinen päätös” tulkitaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Komissio on kuitenkin useaan otteeseen määritellyt eri asiakirjoissa ja selittävissä huomautuksissa, mitä kyseisellä ilmauksella tarkoitetaan. Ilmaus on lisäksi määritelty mustaa listaa koskevan säännöksen yhteydessä komission asetuksen (EY) N:o 745/96 1 artiklan 2 kohdassa (7). |
| --- | --- |

17.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että ilmausta ”ensimmäisen asteen hallinnollinen tai oikeudellinen päätös” tulkitaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Komissio on kuitenkin useaan otteeseen määritellyt eri asiakirjoissa ja selittävissä huomautuksissa, mitä kyseisellä ilmauksella tarkoitetaan. Ilmaus on lisäksi määritelty mustaa listaa koskevan säännöksen yhteydessä komission asetuksen (EY) N:o 745/96 1 artiklan 2 kohdassa (7).

| 21. | Saksan ja Espanjan tekemien ilmoitusten yhteenlaskettu osuus kaikista sääntöjenvastaisia maksuja koskevista ilmoituksista on yli 50 prosenttia, ja nämä kaksi jäsenvaltiota tekevät ilmoituksensa harvoin ajoissa. Komissio on tiedottanut asiasta jäsenvaltioille COCOLAF:n ja maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa sekä julkaisemalla asianomaisia määriä koskevat tiedot vuodelta 2002 laatimassaan petostentorjuntaa käsittelevässä kertomuksessa (10.2.2 kohta). |
| --- | --- |

21.

Saksan ja Espanjan tekemien ilmoitusten yhteenlaskettu osuus kaikista sääntöjenvastaisia maksuja koskevista ilmoituksista on yli 50 prosenttia, ja nämä kaksi jäsenvaltiota tekevät ilmoituksensa harvoin ajoissa. Komissio on tiedottanut asiasta jäsenvaltioille COCOLAF:n ja maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksissa sekä julkaisemalla asianomaisia määriä koskevat tiedot vuodelta 2002 laatimassaan petostentorjuntaa käsittelevässä kertomuksessa (10.2.2 kohta).

| 22. | Komissio on ilmoittanut jäsenvaltioille, että viive sääntöjenvastaisten maksujen havaitsemisen ja niistä ilmoittamisen välillä on liian pitkä. Komissio on lisäksi ilmoittanut jäsenvaltioille vuotuisissa kertomuksissaan ja COCOLAF:n kokouksissa pitämissään alustuksissa, että ilmoitusviiveellä saattaa olla merkitystä arvioitaessa, onko jäsenvaltio syyllistynyt laiminlyöntiin. (Ks. komission vuodelta 2002 laatima petostentorjuntaa käsittelevä kertomus, kuva 10.5).
  Sääntöjenvastaisista maksuista lähes 90 prosenttia ilmoitetaan kahden vuoden kuluessa niiden havaitsemisesta. |
| --- | --- |

22.

Komissio on ilmoittanut jäsenvaltioille, että viive sääntöjenvastaisten maksujen havaitsemisen ja niistä ilmoittamisen välillä on liian pitkä. Komissio on lisäksi ilmoittanut jäsenvaltioille vuotuisissa kertomuksissaan ja COCOLAF:n kokouksissa pitämissään alustuksissa, että ilmoitusviiveellä saattaa olla merkitystä arvioitaessa, onko jäsenvaltio syyllistynyt laiminlyöntiin. (Ks. komission vuodelta 2002 laatima petostentorjuntaa käsittelevä kertomus, kuva 10.5).

Sääntöjenvastaisista maksuista lähes 90 prosenttia ilmoitetaan kahden vuoden kuluessa niiden havaitsemisesta.

| 24. | Takaisinperintää käsittelevä erityisryhmä (ks. kohta V) havaitsi tarkastuksensa yhteydessä, ettei Italia ollut vielä ilmoittanut poistaneensa kirjanpidosta tiettyjä saamisia, vaikka petosta ei tuomioistuimen antaman määräyksen mukaan ollut tapahtunut.
  ECR-tietokantaan on tehty tarvittavat korjaukset heinäkuun 2003 jälkeen. |
| --- | --- |

24.

Takaisinperintää käsittelevä erityisryhmä (ks. kohta V) havaitsi tarkastuksensa yhteydessä, ettei Italia ollut vielä ilmoittanut poistaneensa kirjanpidosta tiettyjä saamisia, vaikka petosta ei tuomioistuimen antaman määräyksen mukaan ollut tapahtunut.

ECR-tietokantaan on tehty tarvittavat korjaukset heinäkuun 2003 jälkeen.

| 25. | OLAF on ilmoittanut jäsenvaltioille useissa kokouksissa, että joissakin tapauksissa rahoitusvaikutukset olivat edelleen määrittämättä eli määriä ei ollut vielä laskettu. Jäsenvaltioita pyydettiin toimittamaan näitä tapauksia koskevat ajantasaistetut tiedot heti, kun (uusia) tietoja oli saatavilla. (Ks. myös kohta 28.). |
| --- | --- |

25.

OLAF on ilmoittanut jäsenvaltioille useissa kokouksissa, että joissakin tapauksissa rahoitusvaikutukset olivat edelleen määrittämättä eli määriä ei ollut vielä laskettu. Jäsenvaltioita pyydettiin toimittamaan näitä tapauksia koskevat ajantasaistetut tiedot heti, kun (uusia) tietoja oli saatavilla. (Ks. myös kohta 28.).

| 26. | Komissio otti vuonna 2001 käyttöön sähköisen ilmoitusjärjestelmän. Samalla otettiin käyttöön erilliset kentät korkojen ja seuraamusten ilmoittamista varten. Jotkin jäsenvaltiot ovat käyttäneet järjestelmää vuodesta 2002 lähtien. Vuonna 2003 tapauksista 30 prosenttia sisälsi tietoja myös seuraamuksista ja/tai koroista. |
| --- | --- |

26.

Komissio otti vuonna 2001 käyttöön sähköisen ilmoitusjärjestelmän. Samalla otettiin käyttöön erilliset kentät korkojen ja seuraamusten ilmoittamista varten. Jotkin jäsenvaltiot ovat käyttäneet järjestelmää vuodesta 2002 lähtien. Vuonna 2003 tapauksista 30 prosenttia sisälsi tietoja myös seuraamuksista ja/tai koroista.

| 27. | Komissio on tietoinen ongelmista, jotka johtuvat toimitettujen tietojen määrittelyssä ja kattavuudessa esiintyvistä epäjohdonmukaisuuksista, ja se on jo tarkastellut kyseisiä ongelmia (ks. komission vuodelta 2002 laatima petostentorjuntaa käsittelevä kertomus, 11.2 kohta). OLAF on lisäksi ilmoittanut jäsenvaltioille useissa kokouksissa, että CN-koodin (tuotekuvauksen) ilmoittamatta jättäminen haittaa analyysien tekemistä komissiossa. |
| --- | --- |

27.

Komissio on tietoinen ongelmista, jotka johtuvat toimitettujen tietojen määrittelyssä ja kattavuudessa esiintyvistä epäjohdonmukaisuuksista, ja se on jo tarkastellut kyseisiä ongelmia (ks. komission vuodelta 2002 laatima petostentorjuntaa käsittelevä kertomus, 11.2 kohta). OLAF on lisäksi ilmoittanut jäsenvaltioille useissa kokouksissa, että CN-koodin (tuotekuvauksen) ilmoittamatta jättäminen haittaa analyysien tekemistä komissiossa.

| 28. | Komissio on määrätietoisesti pyrkinyt parantamaan jäsenvaltioiden ensimmäisessä ilmoituksessaan toimittamien tietojen sekä kaikkien niihin myöhemmin tehtyjen rahoitusvaikutuksia koskevien tarkistusten laatua. Jäsenvaltioiden toimittamien ilmoitusten ja niihin myöhemmin tehtyjen tarkistusten moitteettomuus ja luotettavuus on nyt ensimmäistä kertaa pyritty tarkastamaan osana takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän työtä. |
| --- | --- |

28.

Komissio on määrätietoisesti pyrkinyt parantamaan jäsenvaltioiden ensimmäisessä ilmoituksessaan toimittamien tietojen sekä kaikkien niihin myöhemmin tehtyjen rahoitusvaikutuksia koskevien tarkistusten laatua. Jäsenvaltioiden toimittamien ilmoitusten ja niihin myöhemmin tehtyjen tarkistusten moitteettomuus ja luotettavuus on nyt ensimmäistä kertaa pyritty tarkastamaan osana takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän työtä.

| 29. | Eroavuudet jäsenvaltioiden toimittamien tietojen ja ECR-tietokantaan sisältyvien tietojen välillä on pyritty korjaamaan. Ne voivat johtua siitä, ettei jäsenvaltioilta jatkuvasti tulevia tietoja pystytä säännöllisesti valvomaan, koska käytettävissä ei ole tarvittavia henkilöstöresursseja. Henkilöstön määrää on nyt lisätty. Moduuli on käännetty EU:n kaikille kielille ja siitä on laadittu käsikirja. |
| --- | --- |

29.

Eroavuudet jäsenvaltioiden toimittamien tietojen ja ECR-tietokantaan sisältyvien tietojen välillä on pyritty korjaamaan. Ne voivat johtua siitä, ettei jäsenvaltioilta jatkuvasti tulevia tietoja pystytä säännöllisesti valvomaan, koska käytettävissä ei ole tarvittavia henkilöstöresursseja. Henkilöstön määrää on nyt lisätty. Moduuli on käännetty EU:n kaikille kielille ja siitä on laadittu käsikirja.

| 30. | Komissio pyysi jäsenvaltioita tarkistamaan vuodelta 2002 laaditun petostentorjuntaa käsittelevän kertomuksen luonnoksessa esitetyt määrät. Komissio otti huomioon jäsenvaltioilta saamansa palautteen laatiessaan kyseisen kertomuksen lopullista versiota. Tämän kertomuksen sisältämät määriä koskevat tiedot ovat näin ollen jäsenvaltioiden hyväksymiä.
  Tapauksia ja ilmoituksia on vuonna 2003 tarkistettu seuraavien perusteella:






  — | OLAFin tekemät laaduntarkastukset, |
| --- | --- | --- |

30.

Komissio pyysi jäsenvaltioita tarkistamaan vuodelta 2002 laaditun petostentorjuntaa käsittelevän kertomuksen luonnoksessa esitetyt määrät. Komissio otti huomioon jäsenvaltioilta saamansa palautteen laatiessaan kyseisen kertomuksen lopullista versiota. Tämän kertomuksen sisältämät määriä koskevat tiedot ovat näin ollen jäsenvaltioiden hyväksymiä.

Tapauksia ja ilmoituksia on vuonna 2003 tarkistettu seuraavien perusteella:

—

OLAFin tekemät laaduntarkastukset,

| — | Jäsenvaltioiden ECR-tietokannan sisältämistä tiedoista antama palaute, |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden ECR-tietokannan sisältämistä tiedoista antama palaute,

| — | Jäsenvaltioiden toimittamat vanhoja tapauksia koskevat tarkistetut tiedot, |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden toimittamat vanhoja tapauksia koskevat tarkistetut tiedot,

| — | komission päätös 2003/481/EY, |
| --- | --- |

—

komission päätös 2003/481/EY,

| — | takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän toimittamien tarkastusten tulokset, |
| --- | --- |

—

takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän toimittamien tarkastusten tulokset,

| — | tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tarkastusten tulokset. |
| --- | --- |

—

tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tarkastusten tulokset.

ECR-tietokannan tilanteeseen 2. toukokuuta 2004 perustuvat määriä koskevat tiedot vastaavat tietoja, jotka on tuotettu komission vuodelta 2002 laatimaa petostentorjuntaa käsittelevää kertomusta varten. Tässä kertomuksessa todetaan kuitenkin, että määriä koskeviin tietoihin on suhtauduttava suurin varauksin (s. 41), koska ei voida pitää varmana sitä, että saatujen ilmoitusten kokonaismäärä vastaa jäsenvaltioiden havaitsemien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien kokonaismäärää (s. 44).

Huomioon on otettu tietoihin vuonna 2003 tehtyjen tarkistusten ja komission päätöksen 2003/481/EY (75 miljoonaa euroa) vaikutukset.

| 31. | Komissio myöntää, että ECR-tietokannan ja CMS-järjestelmän (tutkinta-asiakirjojen hallinnointijärjestelmä) välillä ei ole riittävää yhteyttä. ECR-tietokantaan pyydettiin muutosta syyskuussa 2003. Moduuliin lisätään uusi kenttä yhteyden luomiseksi CMS-järjestelmän ja ECR-tietokannan välille. Näin saadaan käyttöön myös jäsenvaltion toimittamat takaisinperintää koskevat tilannetiedot. |
| --- | --- |

31.

Komissio myöntää, että ECR-tietokannan ja CMS-järjestelmän (tutkinta-asiakirjojen hallinnointijärjestelmä) välillä ei ole riittävää yhteyttä. ECR-tietokantaan pyydettiin muutosta syyskuussa 2003. Moduuliin lisätään uusi kenttä yhteyden luomiseksi CMS-järjestelmän ja ECR-tietokannan välille. Näin saadaan käyttöön myös jäsenvaltion toimittamat takaisinperintää koskevat tilannetiedot.

| 32.b) ja c) | Suuri osa tapauksista oli jo saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

32.b) ja c)

Suuri osa tapauksista oli jo saatettu päätökseen.

| 36. | Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperinnästä on 10. helmikuuta 1995 annetun komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF. |
| --- | --- |

36.

Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperinnästä on 10. helmikuuta 1995 annetun komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.

| 37. | Jos määrää ei saada perittyä takaisin kokonaisuudessaan, sääntöjenvastaisuuksien taloudellisista seurauksista vastaa jäsenvaltio, jos sen hallintoviranomaisten tai muiden elinten katsotaan syyllistyneen sääntöjenvastaisuuksiin tai laiminlyönteihin. Muussa tapauksessa taloudellinen rasitus kohdistuu yhteisön talousarvioon. Komissio on jo vuonna 1996 antanut ohjeen (8), jonka mukaan takaisinperintämenettely olisi aloitettava mahdollisimman pian sen jälkeen, kun sääntöjenvastaisuus on havaittu, ja saatettava päätökseen neljän vuoden kuluessa siitä, kun petoksesta tai sääntöjenvastaisuudesta on ilmoitettu ensimmäistä kertaa. Muussa tapauksessa jäsenvaltiota voidaan vaatia osoittamaan, ettei se ole syyllistynyt laiminlyöntiin.
  Neljän vuoden määräaikaa pidennetään kahdeksaan vuoteen, jos tapaukseen liittyy oikeudenkäynti, sillä edellytyksellä, että komissiolle toimitetaan kaikki takaisinperintämenettelyä koskevat tiedot. |
| --- | --- |

37.

Jos määrää ei saada perittyä takaisin kokonaisuudessaan, sääntöjenvastaisuuksien taloudellisista seurauksista vastaa jäsenvaltio, jos sen hallintoviranomaisten tai muiden elinten katsotaan syyllistyneen sääntöjenvastaisuuksiin tai laiminlyönteihin. Muussa tapauksessa taloudellinen rasitus kohdistuu yhteisön talousarvioon. Komissio on jo vuonna 1996 antanut ohjeen (8), jonka mukaan takaisinperintämenettely olisi aloitettava mahdollisimman pian sen jälkeen, kun sääntöjenvastaisuus on havaittu, ja saatettava päätökseen neljän vuoden kuluessa siitä, kun petoksesta tai sääntöjenvastaisuudesta on ilmoitettu ensimmäistä kertaa. Muussa tapauksessa jäsenvaltiota voidaan vaatia osoittamaan, ettei se ole syyllistynyt laiminlyöntiin.

Neljän vuoden määräaikaa pidennetään kahdeksaan vuoteen, jos tapaukseen liittyy oikeudenkäynti, sillä edellytyksellä, että komissiolle toimitetaan kaikki takaisinperintämenettelyä koskevat tiedot.

| 39. | Komissio on havainnut joitakin tähän liittyviä ongelmia ja suosittanut 3. joulukuuta 2002 antamassaan tiedonannossa KOM(2002) 671 tilanteen korjaamiseksi seuraavia toimenpiteitä:






  — | takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän perustaminen tapausruuhkan purkamiseksi, |
| --- | --- | --- |

39.

Komissio on havainnut joitakin tähän liittyviä ongelmia ja suosittanut 3. joulukuuta 2002 antamassaan tiedonannossa KOM(2002) 671 tilanteen korjaamiseksi seuraavia toimenpiteitä:

—

takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän perustaminen tapausruuhkan purkamiseksi,

| — | asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja siten myös asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttaminen tapausten ruuhkautumisen estämiseksi vastaisuudessa. |
| --- | --- |

—

asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja siten myös asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttaminen tapausten ruuhkautumisen estämiseksi vastaisuudessa.

Tämänkaltaisilla säännöksillä, jotka koskevat sellaisten yhteisön saamisten poistamista kirjanpidosta, joita ei saada perittyä takaisin, olisi voitava tarjota lainsäädännöllinen perusta, jonka ansiosta poistaminen voidaan tehdä varovaisuusperiaatetta noudattaen, koska käytettävissä on tarkat ja selkeät kriteerit sekä läpinäkyvä oikeudellinen menettely. Poistaminen perustuu etenkin seuraaviin:

| — | jäsenvaltioiden vuosittain toimittamat kertomukset kaikkien kansallisten perintämenettelyjensä edistymisestä, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden vuosittain toimittamat kertomukset kaikkien kansallisten perintämenettelyjensä edistymisestä,

| — | takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän tarkastelemien tapausten huolellinen tutkinta, |
| --- | --- |

—

takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän tarkastelemien tapausten huolellinen tutkinta,

| — | hyväksytyt kriteerit, joiden perusteella määritetään, katetaanko määrät, joita ei saada perittyä, yhteisön talousarviosta vai tulevatko ne jäsenvaltioiden vastattaviksi. |
| --- | --- |

—

hyväksytyt kriteerit, joiden perusteella määritetään, katetaanko määrät, joita ei saada perittyä, yhteisön talousarviosta vai tulevatko ne jäsenvaltioiden vastattaviksi.

| 40. | Vuoden 2002 lopun kumulatiivinen takaisinperintäaste oli komission vuonna 2003 tarkistamien tietojen perusteella 20,2 prosenttia maksusuorituksen jälkeen havaittujen sääntöjenvastaisten maksujen yhteenlasketuista rahoitusvaikutuksista (jäsenvaltioiden todellisuudessa takaisin perimät summat).
  Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä osoitettiin lisäksi 144 miljoonaa euroa (4,8 prosenttia) jäsenvaltioiden vastattavaksi ja 153 miljoonaa euroa (5,1 prosenttia) EMOTR:n talousarviosta katettavaksi (ks. 4 kohta). |
| --- | --- |

40.

Vuoden 2002 lopun kumulatiivinen takaisinperintäaste oli komission vuonna 2003 tarkistamien tietojen perusteella 20,2 prosenttia maksusuorituksen jälkeen havaittujen sääntöjenvastaisten maksujen yhteenlasketuista rahoitusvaikutuksista (jäsenvaltioiden todellisuudessa takaisin perimät summat).

Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä osoitettiin lisäksi 144 miljoonaa euroa (4,8 prosenttia) jäsenvaltioiden vastattavaksi ja 153 miljoonaa euroa (5,1 prosenttia) EMOTR:n talousarviosta katettavaksi (ks. 4 kohta).

| 41. | Komissio myöntää, että takaisinperintäaste on alhainen, mutta tämä selittyy sillä, että yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavissa tapauksissa perintämenettelyt poikkeavat toisistaan, sillä niitä ei ole yhdenmukaistettu jäsenvaltioiden kesken. Tämä on EY:n perustamissopimuksen 280 artiklassa vahvistetusta samantasoisen suojan periaatteesta johtuva odottamaton vaikutus, joka vaarantaa yhteisön lainsäädännön yhtenäisen täytäntöönpanon, koska yhteisön varojen takaisinperinnässä noudatetaan kansallisia sääntöjä.
  Komissio on kuitenkin sitoutunut esittämään ehdotukset asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttamiseksi korjatakseen nykytilanteeseen liittyvät puutteet (ks. kohta 39.)






  a) | Jos määrää ei saada perittyä takaisin kokonaisuudessaan, sääntöjenvastaisuuksien taloudellisista seurauksista vastaa jäsenvaltio, jos sen hallintoviranomaisten tai muiden elinten katsotaan syyllistyneen sääntöjenvastaisuuksiin tai laiminlyönteihin. Muussa tapauksessa taloudellinen rasitus kohdistuu yhteisön talousarvioon.
  Tapauksesta, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa, ilmoitettiin 29. toukokuuta 1991, ja tietoja päivitettiin vuonna 1997. Komissio haluaa huomauttaa, että kyseistä tapausta ei otettu takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän tarkastettavaksi, koska ECR-tietokannassa ilmoitettu määrä oli virheellinen. |
| --- | --- | --- |

41.

Komissio myöntää, että takaisinperintäaste on alhainen, mutta tämä selittyy sillä, että yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavissa tapauksissa perintämenettelyt poikkeavat toisistaan, sillä niitä ei ole yhdenmukaistettu jäsenvaltioiden kesken. Tämä on EY:n perustamissopimuksen 280 artiklassa vahvistetusta samantasoisen suojan periaatteesta johtuva odottamaton vaikutus, joka vaarantaa yhteisön lainsäädännön yhtenäisen täytäntöönpanon, koska yhteisön varojen takaisinperinnässä noudatetaan kansallisia sääntöjä.

Komissio on kuitenkin sitoutunut esittämään ehdotukset asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttamiseksi korjatakseen nykytilanteeseen liittyvät puutteet (ks. kohta 39.)

a)

Jos määrää ei saada perittyä takaisin kokonaisuudessaan, sääntöjenvastaisuuksien taloudellisista seurauksista vastaa jäsenvaltio, jos sen hallintoviranomaisten tai muiden elinten katsotaan syyllistyneen sääntöjenvastaisuuksiin tai laiminlyönteihin. Muussa tapauksessa taloudellinen rasitus kohdistuu yhteisön talousarvioon.

Tapauksesta, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa, ilmoitettiin 29. toukokuuta 1991, ja tietoja päivitettiin vuonna 1997. Komissio haluaa huomauttaa, että kyseistä tapausta ei otettu takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän tarkastettavaksi, koska ECR-tietokannassa ilmoitettu määrä oli virheellinen.

| b) | Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttamisen tarkoituksena on muun muassa puuttua tilintarkastustuomioistuimen osoittamiin epäkohtiin edellyttämällä jäsenvaltioilta entistä vastuullisempaa toimintaa ja ottamalla jälkitarkastukset osaksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä. |
| --- | --- |

b)

Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttamisen tarkoituksena on muun muassa puuttua tilintarkastustuomioistuimen osoittamiin epäkohtiin edellyttämällä jäsenvaltioilta entistä vastuullisempaa toimintaa ja ottamalla jälkitarkastukset osaksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä.

| c) | EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan 2 kohdan mukaan ”Jäsenvaltiot toteuttavat samat toimenpiteet suojatakseen yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan petolliselta menettelyltä.” Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan säännöt, joita sovelletaan silloin kun on rikottu yhteisön lainsäädäntöä, eivät saa olla epäedullisempia kuin säännöt, joita sovelletaan silloin kun on rikottu jäsenvaltion lainsäädäntöä. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät saamiset olisi asetettava muihin saamisiin nähden ensisijaiseen asemaan. |
| --- | --- |

c)

EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan 2 kohdan mukaan ”Jäsenvaltiot toteuttavat samat toimenpiteet suojatakseen yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan petolliselta menettelyltä.” Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan säännöt, joita sovelletaan silloin kun on rikottu yhteisön lainsäädäntöä, eivät saa olla epäedullisempia kuin säännöt, joita sovelletaan silloin kun on rikottu jäsenvaltion lainsäädäntöä. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät saamiset olisi asetettava muihin saamisiin nähden ensisijaiseen asemaan.

| d) | Vuonna 1992 UCLAFin ja Saksan viranomaisten yhteistyönä toteutetun tutkimuksen tuloksia käsitellään tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

d)

Vuonna 1992 UCLAFin ja Saksan viranomaisten yhteistyönä toteutetun tutkimuksen tuloksia käsitellään tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä.

| f) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 1258/1999 mukaan velvollinen jättämään yhteisön rahoituksen ulkopuolelle kaikki sellaiset menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti. Suoritusten tai osasuoritusten hyväksyttävyyttä on arvioitava tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön perusteella yhdessä asetuksen (EY) N:o 1258/1999 8 artiklassa säädettyjen kriteerien kanssa. |
| --- | --- |

f)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 1258/1999 mukaan velvollinen jättämään yhteisön rahoituksen ulkopuolelle kaikki sellaiset menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti. Suoritusten tai osasuoritusten hyväksyttävyyttä on arvioitava tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön perusteella yhdessä asetuksen (EY) N:o 1258/1999 8 artiklassa säädettyjen kriteerien kanssa.

| 42. | Komissio on sitoutunut esittämään ehdotukset asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttamiseksi. Tarkoituksena on muun muassa puuttua tilintarkastustuomioistuimen osoittamiin epäkohtiin edellyttämällä jäsenvaltioilta entistä vastuullisempaa toimintaa sekä ottamalla jälkitarkastukset osaksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä. |
| --- | --- |

42.

Komissio on sitoutunut esittämään ehdotukset asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttamiseksi. Tarkoituksena on muun muassa puuttua tilintarkastustuomioistuimen osoittamiin epäkohtiin edellyttämällä jäsenvaltioilta entistä vastuullisempaa toimintaa sekä ottamalla jälkitarkastukset osaksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä.

| 43. | Komissio on vuonna 2003 tarkistanut kirjanpidosta poistettujen määrien tilannetta vuoden 2002 lopussa. Tarkistetut määrät ovat:






  — | jäsenvaltioiden vastattavaksi jäävä määrä: 144 miljoonaa euroa, |
| --- | --- | --- |

43.

Komissio on vuonna 2003 tarkistanut kirjanpidosta poistettujen määrien tilannetta vuoden 2002 lopussa. Tarkistetut määrät ovat:

—

jäsenvaltioiden vastattavaksi jäävä määrä: 144 miljoonaa euroa,

| — | EMOTR:n vastattavaksi jäävä määrä: 153 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

EMOTR:n vastattavaksi jäävä määrä: 153 miljoonaa euroa.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että EMOTR:n saamisten hallinnointiin ja takaisinperintään liittyy ongelmia. Se viittaa vuonna 1996 toteutettuun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä koskevaan uudistukseen sekä kohdissa 39 ja 41 tarkasteltuun kehitykseen.

Näitä tapauksia käsitellään tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä.

| 44. | Komissio on soveltanut neljää pääperiaatetta sekä useita menettelykriteerejä, jotka on kaikki dokumentoitu heinäkuussa 2002. Pääperiaatteista voidaan todeta seuraavaa:






  — | jos koko määrää ei perustellusta syystä saada perittyä takaisin ja jos jäsenvaltio on kaikin tavoin pyrkinyt perimään määrän takaisin ajoissa eikä ole syyllistynyt laiminlyönteihin, perimättä jääneet määrät katetaan yhteisön talousarviosta, |
| --- | --- | --- |

44.

Komissio on soveltanut neljää pääperiaatetta sekä useita menettelykriteerejä, jotka on kaikki dokumentoitu heinäkuussa 2002. Pääperiaatteista voidaan todeta seuraavaa:

—

jos koko määrää ei perustellusta syystä saada perittyä takaisin ja jos jäsenvaltio on kaikin tavoin pyrkinyt perimään määrän takaisin ajoissa eikä ole syyllistynyt laiminlyönteihin, perimättä jääneet määrät katetaan yhteisön talousarviosta,

| — | kaikissa muissa tapauksissa, joissa jäsenvaltion voidaan osoittaa olevan vastuussa sääntöjenvastaisuudesta tai joissa takaisinperinnässä ei ole noudatettu vaadittavaa huolellisuutta, kyseiset määrät tulevat asianomaisen jäsenvaltion vastattaviksi, |
| --- | --- |

—

kaikissa muissa tapauksissa, joissa jäsenvaltion voidaan osoittaa olevan vastuussa sääntöjenvastaisuudesta tai joissa takaisinperinnässä ei ole noudatettu vaadittavaa huolellisuutta, kyseiset määrät tulevat asianomaisen jäsenvaltion vastattaviksi,

| — | takaisinperintämenettely on aloitettava mahdollisimman pian sääntöjenvastaisuuden havaitsemisen jälkeen ja saatettava päätökseen neljän vuoden kuluessa siitä, kun petoksesta tai sääntöjenvastaisuudesta ilmoitettiin ensimmäistä kertaa; muussa tapauksessa jäsenvaltion on osoitettava, ettei laiminlyöntiä ole tapahtunut, |
| --- | --- |

—

takaisinperintämenettely on aloitettava mahdollisimman pian sääntöjenvastaisuuden havaitsemisen jälkeen ja saatettava päätökseen neljän vuoden kuluessa siitä, kun petoksesta tai sääntöjenvastaisuudesta ilmoitettiin ensimmäistä kertaa; muussa tapauksessa jäsenvaltion on osoitettava, ettei laiminlyöntiä ole tapahtunut,

| — | yksittäisten tapausten käsittelyn yksityiskohdista on keskusteltava kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

—

yksittäisten tapausten käsittelyn yksityiskohdista on keskusteltava kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa.

Menettelykriteerien täyttymistä arvioidaan seuraavien kysymysten perusteella:

| — | Onko takaisinperintämenettely aloitettu? Voidaanko se saada päätökseen kohtuullisessa ajassa? |
| --- | --- |

—

Onko takaisinperintämenettely aloitettu? Voidaanko se saada päätökseen kohtuullisessa ajassa?

| — | Johtuuko se, ettei takaisinperintämenettelyä ole saatu päätökseen, ylivoimaisesta esteestä tai muusta pakottavasta syystä? |
| --- | --- |

—

Johtuuko se, ettei takaisinperintämenettelyä ole saatu päätökseen, ylivoimaisesta esteestä tai muusta pakottavasta syystä?

| — | Johtuuko se, ettei takaisinperintämenettelyä ole aloitettu, jäsenvaltion laiminlyönnistä tai sen toiminnan puutteesta? |
| --- | --- |

—

Johtuuko se, ettei takaisinperintämenettelyä ole aloitettu, jäsenvaltion laiminlyönnistä tai sen toiminnan puutteesta?

Komission yksiköt ovat takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän perustamisen jälkeen tarkentaneet menettelykriteerejä ja laatineet luettelon kriteereistä, joiden perusteella kaikki tapaukset arvioidaan päätettäessä, katetaanko määrät yhteisön talousarviosta vai jäävätkö ne jäsenvaltioiden vastattaviksi. Tämä arviointi koskee kaikkia 31. joulukuuta 1998 asti ulottuvalle jaksolle ajoittuvia tapauksia, joiden käsittely on edelleen kesken.

| 48. | Järjestelmäanalyysiin perustuvilla rahoitusoikaisuilla ei ole yhteyttä sellaisiin yksittäisiin petoksiin, joihin liittyviä määriä ei ole vielä saatu perittyä takaisin. Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 8 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 5 artiklan 2 kohdassa säädetään selkeistä menettelysäännöistä, joita on noudatettava yksittäisten petosten ja sääntöjenvastaisuuksien käsittelyssä. |
| --- | --- |

48.

Järjestelmäanalyysiin perustuvilla rahoitusoikaisuilla ei ole yhteyttä sellaisiin yksittäisiin petoksiin, joihin liittyviä määriä ei ole vielä saatu perittyä takaisin. Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 8 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 5 artiklan 2 kohdassa säädetään selkeistä menettelysäännöistä, joita on noudatettava yksittäisten petosten ja sääntöjenvastaisuuksien käsittelyssä.

| 49. | Kuten tilintarkastustuomioistuin mainitsee aikaisemmassa kertomuksessaan (9), komissio tutki vuonna 1999 kaikki vuotta 1995 edeltävät edelleen ratkaisematta olevat tapaukset päättääkseen siitä, katetaanko asianomaiset määrät yhteisön talousarviosta vai jäävätkö ne jäsenvaltioiden vastattaviksi. Tutkimus koski vain kuutta jäsenvaltiota (10), koska saatavilla olevat tiedot olivat heikkolaatuisia ja koska käytettävissä ei ollut riittävästi henkilöstöä. |
| --- | --- |

49.

Kuten tilintarkastustuomioistuin mainitsee aikaisemmassa kertomuksessaan (9), komissio tutki vuonna 1999 kaikki vuotta 1995 edeltävät edelleen ratkaisematta olevat tapaukset päättääkseen siitä, katetaanko asianomaiset määrät yhteisön talousarviosta vai jäävätkö ne jäsenvaltioiden vastattaviksi. Tutkimus koski vain kuutta jäsenvaltiota (10), koska saatavilla olevat tiedot olivat heikkolaatuisia ja koska käytettävissä ei ollut riittävästi henkilöstöä.

| 50. | Kaikkia asianomaisia tapauksia koskevat ECR-tietokannassa olevat tiedot päivitettiin tilintarkastustuomioistuimen mainitseman komission päätöksen seurauksena. Tietokanta sisältää nykyisin myös tiedot komission päätöksen numerosta, menetetyistä määristä vastuussa olevasta viranomaisesta sekä asianomaisista määristä.
  Kesäkuussa 2003 tehdyssä päätöksessä jaettiin kirjanpidosta poistettujen määrien kustannukset yhteisön talousarvion ja jäsenvaltioiden talousarvioiden kesken. Päätöstä ei olisi kuitenkaan käytettävä ennakkopäätöksenä vastaisuudessa. Takaisinperittäviä määriä näytti olevan eniten Italialla, jota koskevien tapausten käsittelyä päätettiin vuonna 1999 lykätä tapausten suuren määrän ja maan yhteistyöhaluttomuuden vuoksi. Italian sijaan keskityttiin muihin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

50.

Kaikkia asianomaisia tapauksia koskevat ECR-tietokannassa olevat tiedot päivitettiin tilintarkastustuomioistuimen mainitseman komission päätöksen seurauksena. Tietokanta sisältää nykyisin myös tiedot komission päätöksen numerosta, menetetyistä määristä vastuussa olevasta viranomaisesta sekä asianomaisista määristä.

Kesäkuussa 2003 tehdyssä päätöksessä jaettiin kirjanpidosta poistettujen määrien kustannukset yhteisön talousarvion ja jäsenvaltioiden talousarvioiden kesken. Päätöstä ei olisi kuitenkaan käytettävä ennakkopäätöksenä vastaisuudessa. Takaisinperittäviä määriä näytti olevan eniten Italialla, jota koskevien tapausten käsittelyä päätettiin vuonna 1999 lykätä tapausten suuren määrän ja maan yhteistyöhaluttomuuden vuoksi. Italian sijaan keskityttiin muihin jäsenvaltioihin.

| 51. | Komissio perusti takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän vuonna 2003 selvittääkseen kaikki vuotta 1999 edeltävät sääntöjenvastaiset maksut, joiden käsittely oli edelleen kesken. Erityisryhmä tutki vuoden 2003 aikana toimittamissaan tarkastuksissa edelleen selvittämättä olevat vuotta 1995 edeltävät (500 000 euron) raja-arvon ylittävät tapaukset yhdeksän jäsenvaltion (11) osalta. Näissä tarkastuksissa tutkittiin yhteensä 443 tapausta, joista 343 koski Italiaa. Tapausten valtaosassa on parhaillaan käynnissä tilien hyväksymis- ja tarkastamismenettely. |
| --- | --- |

51.

Komissio perusti takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän vuonna 2003 selvittääkseen kaikki vuotta 1999 edeltävät sääntöjenvastaiset maksut, joiden käsittely oli edelleen kesken. Erityisryhmä tutki vuoden 2003 aikana toimittamissaan tarkastuksissa edelleen selvittämättä olevat vuotta 1995 edeltävät (500 000 euron) raja-arvon ylittävät tapaukset yhdeksän jäsenvaltion (11) osalta. Näissä tarkastuksissa tutkittiin yhteensä 443 tapausta, joista 343 koski Italiaa. Tapausten valtaosassa on parhaillaan käynnissä tilien hyväksymis- ja tarkastamismenettely.

| 52. a) ja b) | Komissio on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Komission päätöksen numero ja asianomaiset määrät on vuoden 2003 heinäkuusta alkaen tallennettu kunkin tapauksen tiedostoon, ja paperiasiakirjoihin on merkitty viittaus asianomaiseen komission päätökseen. ECR-tietokantaan on pyydetty muutosta uuden kentän luomiseksi komission päätöksen numeron tallentamista varten. Tietokanta on maaliskuusta 2004 lähtien sisältänyt erillisen kentän komission päätöksiä koskevien tietojen ilmoittamista varten.
  Vuonna 1993 toteutettuun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn perustuva päätösehdotus tehtiin vuonna 1997, ja UCLAF vastasi sääntöjenvastaisuuksien puutteellisen seurannan johdosta ehdotettujen korjausten tekemisestä. Koska käytössä oli vanha tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely, tapauksia ei dokumentoitu asianmukaisesti. Menettelyt on nyt selkiytetty. |
| --- | --- |

52. a) ja b)

Komissio on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Komission päätöksen numero ja asianomaiset määrät on vuoden 2003 heinäkuusta alkaen tallennettu kunkin tapauksen tiedostoon, ja paperiasiakirjoihin on merkitty viittaus asianomaiseen komission päätökseen. ECR-tietokantaan on pyydetty muutosta uuden kentän luomiseksi komission päätöksen numeron tallentamista varten. Tietokanta on maaliskuusta 2004 lähtien sisältänyt erillisen kentän komission päätöksiä koskevien tietojen ilmoittamista varten.

Vuonna 1993 toteutettuun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn perustuva päätösehdotus tehtiin vuonna 1997, ja UCLAF vastasi sääntöjenvastaisuuksien puutteellisen seurannan johdosta ehdotettujen korjausten tekemisestä. Koska käytössä oli vanha tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely, tapauksia ei dokumentoitu asianmukaisesti. Menettelyt on nyt selkiytetty.

| c) | Komissio tiedottaa jäsenvaltioille OLAFin suosituksista, jotka ovat tällöin vasta ehdotusvaiheessa. Lopullisen päätöksen tekee komission kollegio. Jotkin jäsenvaltiot voivat kuitenkin olettaa, ettei suosituksia enää muuteta, ja varautuvat näin jo ennalta niiden vaikutuksiin. |
| --- | --- |

c)

Komissio tiedottaa jäsenvaltioille OLAFin suosituksista, jotka ovat tällöin vasta ehdotusvaiheessa. Lopullisen päätöksen tekee komission kollegio. Jotkin jäsenvaltiot voivat kuitenkin olettaa, ettei suosituksia enää muuteta, ja varautuvat näin jo ennalta niiden vaikutuksiin.

| 53. | Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksien liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF. |
| --- | --- |

53.

Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksien liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.

| 55. | Toimivaltaisten komission yksiköiden (tiedonhankinnasta vastaavat OLAFin yksiköt) oli parannettava tietojen laatua, ennen kuin niitä voitiin käyttää analyyseissä ja tiedonhankintaan perustuvassa tutkinnassa. Vuonna 2003 jäsenvaltioille esiteltiin ensimmäiset ECR-tietojen pohjalta laaditut perusanalyysit maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevässä työryhmässä.
  Takaisinperintämenettelyä voidaan todennäköisesti nopeuttaa ja helpottaa vastausten kohdissa 39 ja 41 tarkastellun kehityksen ansiosta. |
| --- | --- |

55.

Toimivaltaisten komission yksiköiden (tiedonhankinnasta vastaavat OLAFin yksiköt) oli parannettava tietojen laatua, ennen kuin niitä voitiin käyttää analyyseissä ja tiedonhankintaan perustuvassa tutkinnassa. Vuonna 2003 jäsenvaltioille esiteltiin ensimmäiset ECR-tietojen pohjalta laaditut perusanalyysit maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevässä työryhmässä.

Takaisinperintämenettelyä voidaan todennäköisesti nopeuttaa ja helpottaa vastausten kohdissa 39 ja 41 tarkastellun kehityksen ansiosta.

| 57. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä ECR-järjestelmän puutteista, ja se on tehnyt joitakin analyysejä koodien käytöstä ja käyttökertojen lukumäärästä. Komissio on lisäksi aloittanut jäsenvaltioiden kanssa keskustelut ilmoitusjärjestelmän yksinkertaistamisesta. |
| --- | --- |

57.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä ECR-järjestelmän puutteista, ja se on tehnyt joitakin analyysejä koodien käytöstä ja käyttökertojen lukumäärästä. Komissio on lisäksi aloittanut jäsenvaltioiden kanssa keskustelut ilmoitusjärjestelmän yksinkertaistamisesta.

| 58. | Komissio on pyytänyt 12. maaliskuuta 2003 pidetyssä 280 artiklan mukaisen työryhmän kokouksessa sekä 11. maaliskuuta 2003 pidetyssä maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksessa jäsenvaltioita toimittamaan kyseisiä tapauksia koskevat ajantasaistetut tiedot (ks. kohta 25). |
| --- | --- |

58.

Komissio on pyytänyt 12. maaliskuuta 2003 pidetyssä 280 artiklan mukaisen työryhmän kokouksessa sekä 11. maaliskuuta 2003 pidetyssä maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevän työryhmän kokouksessa jäsenvaltioita toimittamaan kyseisiä tapauksia koskevat ajantasaistetut tiedot (ks. kohta 25).

| 59. | Komissio käyttää tietoja operatiivisiin tarkoituksiin, takaisinperinnän seurantaan ja strategiseen tiedonhankintaan. Tietojen käyttäjinä ovat kuitenkin OLAFin omat analyytikot, joten ECR-moduulin ja (muiden) käyttäjäryhmien välillä ei ole suoraa yhteyttä.
  Useimmissa tapauksissa OLAFin henkilökunta tuottaa tietoaineistoa yhteisön toimielinten muiden sisäisten käyttäjäryhmien tai jäsenvaltioissa, kuten Itävallassa tai Saksassa, olevien käyttäjäryhmien pyynnöstä. Nämä käyttävät kyseisiä tietoja valmistellessaan asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia. |
| --- | --- |

59.

Komissio käyttää tietoja operatiivisiin tarkoituksiin, takaisinperinnän seurantaan ja strategiseen tiedonhankintaan. Tietojen käyttäjinä ovat kuitenkin OLAFin omat analyytikot, joten ECR-moduulin ja (muiden) käyttäjäryhmien välillä ei ole suoraa yhteyttä.

Useimmissa tapauksissa OLAFin henkilökunta tuottaa tietoaineistoa yhteisön toimielinten muiden sisäisten käyttäjäryhmien tai jäsenvaltioissa, kuten Itävallassa tai Saksassa, olevien käyttäjäryhmien pyynnöstä. Nämä käyttävät kyseisiä tietoja valmistellessaan asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia.

| 60. | Komission yksiköt ovat esitelleet ECR-moduuleja koskevia numerotietoja ja analyysejä useissa jäsenvaltioiden kanssa pidetyissä kokouksissa. |
| --- | --- |

60.

Komission yksiköt ovat esitelleet ECR-moduuleja koskevia numerotietoja ja analyysejä useissa jäsenvaltioiden kanssa pidetyissä kokouksissa.

| 62. | Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset joutuvat tulkitsemaan arkaluonteisia oikeudellisia kysymyksiä siitä huolimatta, että komissio on antanut ohjeet mustan listan yhdenmukaisesta tulkinnasta. Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet muun muassa seuraavista vaikeuksista:






  — | ”Vakavan laiminlyönnin” käsitettä ei tunneta kaikkien jäsenvaltioiden siviilioikeudessa, ja se yhdistetään näin joissakin jäsenvaltioissa lähinnä rikosprosessiin. |
| --- | --- | --- |

62.

Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset joutuvat tulkitsemaan arkaluonteisia oikeudellisia kysymyksiä siitä huolimatta, että komissio on antanut ohjeet mustan listan yhdenmukaisesta tulkinnasta. Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet muun muassa seuraavista vaikeuksista:

—

”Vakavan laiminlyönnin” käsitettä ei tunneta kaikkien jäsenvaltioiden siviilioikeudessa, ja se yhdistetään näin joissakin jäsenvaltioissa lähinnä rikosprosessiin.

| — | Vastuun jakautumisesta yhteenliittymässä ei ole nimenomaisesti määrätty. |
| --- | --- |

—

Vastuun jakautumisesta yhteenliittymässä ei ole nimenomaisesti määrätty.

| — | Jäsenvaltio voi tulla mustalle listalle ottamista koskevan päätöksensä perusteella vahingonkorvausvelvolliseksi, jos mustalle listalle ottaminen peruutetaan, jolloin se voi joutua vastaamaan merkittävistä taloudellisista seuraamuksista. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltio voi tulla mustalle listalle ottamista koskevan päätöksensä perusteella vahingonkorvausvelvolliseksi, jos mustalle listalle ottaminen peruutetaan, jolloin se voi joutua vastaamaan merkittävistä taloudellisista seuraamuksista.

| 66–67. | Todistuksen myöntäville elimille annettiin yksityiskohtaiset ohjeet vuonna 2002 pidetyssä asiantuntijakokouksessa, jossa keskityttiin taulukkoa 105 koskeviin tarkistuksiin. Taulukolla 105 pyritään:






  — | valvomaan ja seuraamaan jäsenvaltioiden hallinnoimia saamisia, |
| --- | --- | --- |

66–67.

Todistuksen myöntäville elimille annettiin yksityiskohtaiset ohjeet vuonna 2002 pidetyssä asiantuntijakokouksessa, jossa keskityttiin taulukkoa 105 koskeviin tarkistuksiin. Taulukolla 105 pyritään:

—

valvomaan ja seuraamaan jäsenvaltioiden hallinnoimia saamisia,

| — | seuraamaan saamisten määrää, |
| --- | --- |

—

seuraamaan saamisten määrää,

| — | mahdollistamaan taulukon 105 tietojen alustava täsmäyttäminen maksuvirastojen velallisluetteloiden tietoihin sekä taulukon 104 tietojen täsmäyttäminen OLAFin hallinnoimaan ECR-tietokantaan. |
| --- | --- |

—

mahdollistamaan taulukon 105 tietojen alustava täsmäyttäminen maksuvirastojen velallisluetteloiden tietoihin sekä taulukon 104 tietojen täsmäyttäminen OLAFin hallinnoimaan ECR-tietokantaan.

Komission yksiköt seuraavat asiaa entistä tarkemmin tarkastamalla todistuksen myöntävien elinten toimittamat vuosikertomukset.

| 67. | Komissio tiedottaa jäsenvaltioille OLAFin suosituksista, jotka ovat tällöin vasta ehdotusvaiheessa. Lopullisen päätöksen tekee komission kollegio. Jotkin jäsenvaltiot voivat kuitenkin olettaa, ettei suosituksia enää muuteta, ja varautuvat näin jo ennalta niiden vaikutuksiin. Komissiolla on tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä hyvin laajat toimivaltuudet. Sen vastuulla on ensinnäkin tarkastaa ja arvioida, miten jäsenvaltiot ovat hallinnoineet EMOTR:n tukiosaston menoja. Lisäksi se päättää toimielimenä itsenäisesti määristä, joille ei myönnetä rahoitusta. |
| --- | --- |

67.

Komissio tiedottaa jäsenvaltioille OLAFin suosituksista, jotka ovat tällöin vasta ehdotusvaiheessa. Lopullisen päätöksen tekee komission kollegio. Jotkin jäsenvaltiot voivat kuitenkin olettaa, ettei suosituksia enää muuteta, ja varautuvat näin jo ennalta niiden vaikutuksiin. Komissiolla on tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä hyvin laajat toimivaltuudet. Sen vastuulla on ensinnäkin tarkastaa ja arvioida, miten jäsenvaltiot ovat hallinnoineet EMOTR:n tukiosaston menoja. Lisäksi se päättää toimielimenä itsenäisesti määristä, joille ei myönnetä rahoitusta.

| 68. | Taulukossa 105 esitetyt EMOTR:n varainhoitovuotta koskevat määrät (selvä saaminen, johon ei liity minkäänlaisia ehtoja, rahassa määritelty kiinteämääräinen saaminen ja erääntynyt saaminen, johon ei sovelleta maksuaikaa), poikkeavat ECR-tietokannan sisältämistä määristä (neljännesvuosittain ilmoitetut sääntöjenvastaiset määrät tietyllä ajanjaksolla; nämä määrät voivat tässä vaiheessa olla vasta arvioita, joita tarkennetaan myöhemmin).
  Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita alustavasti täsmäyttämään ECR-tietokantaan ja taulukkoon 105 sisältyvät tiedot. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon, ettei kyseisiä tietoja saada koskaan täysin vastaamaan toisiaan. Tähän asti tärkeimpänä tavoitteena on ollut tietojen laadun parantaminen. ECR-tietokantaan sisältyvät tiedot ovat nyt niin luotettavia, että vertailut ovat mahdollisia. |
| --- | --- |

68.

Taulukossa 105 esitetyt EMOTR:n varainhoitovuotta koskevat määrät (selvä saaminen, johon ei liity minkäänlaisia ehtoja, rahassa määritelty kiinteämääräinen saaminen ja erääntynyt saaminen, johon ei sovelleta maksuaikaa), poikkeavat ECR-tietokannan sisältämistä määristä (neljännesvuosittain ilmoitetut sääntöjenvastaiset määrät tietyllä ajanjaksolla; nämä määrät voivat tässä vaiheessa olla vasta arvioita, joita tarkennetaan myöhemmin).

Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita alustavasti täsmäyttämään ECR-tietokantaan ja taulukkoon 105 sisältyvät tiedot. Tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon, ettei kyseisiä tietoja saada koskaan täysin vastaamaan toisiaan. Tähän asti tärkeimpänä tavoitteena on ollut tietojen laadun parantaminen. ECR-tietokantaan sisältyvät tiedot ovat nyt niin luotettavia, että vertailut ovat mahdollisia.

PÄÄTELMÄT

| 70. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että EMOTR:n saamisten hallinnointiin ja takaisinperintään liittyy ongelmia. Komissio on havainnut samoja ongelmia kuin tilintarkastustuomioistuin, ja sen aloitteesta keskusteltiin vuonna 2000 jäsenvaltioiden kanssa siitä, miten vielä selvittämättä olevien tapausten ongelma voitaisiin ratkaista. Vuonna 2003, kun takaisinperintää käsittelevä erityisryhmä oli perustettu komission 3. joulukuuta 2002 antaman tiedonannon seurauksena, on tutkittu ennen 1. tammikuuta 1999 ilmoitettuja yli 500 000 euron suuruisia maksuja, ja selvitystyö saadaan päätökseen lähitulevaisuudessa.
  Tietojen ajantasaistamista on tarkasteltu kohtiin II ja 4 annetuissa vastauksissa. |
| --- | --- |

70.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että EMOTR:n saamisten hallinnointiin ja takaisinperintään liittyy ongelmia. Komissio on havainnut samoja ongelmia kuin tilintarkastustuomioistuin, ja sen aloitteesta keskusteltiin vuonna 2000 jäsenvaltioiden kanssa siitä, miten vielä selvittämättä olevien tapausten ongelma voitaisiin ratkaista. Vuonna 2003, kun takaisinperintää käsittelevä erityisryhmä oli perustettu komission 3. joulukuuta 2002 antaman tiedonannon seurauksena, on tutkittu ennen 1. tammikuuta 1999 ilmoitettuja yli 500 000 euron suuruisia maksuja, ja selvitystyö saadaan päätökseen lähitulevaisuudessa.

Tietojen ajantasaistamista on tarkasteltu kohtiin II ja 4 annetuissa vastauksissa.

| 71. a) | Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat erittäin hyvin selvillä komission yksiköiden asettamista vaatimuksista. Se, ettei näitä vaatimuksia aina noudateta sääntöjenvastaisuuksista ilmoitettaessa tai niitä koskevien tietojen ajantasaistamisessa, johtuu viestintään ja yhteistyöhön liittyvistä kansallisen tason ongelmista. |
| --- | --- |

71. a)

Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat erittäin hyvin selvillä komission yksiköiden asettamista vaatimuksista. Se, ettei näitä vaatimuksia aina noudateta sääntöjenvastaisuuksista ilmoitettaessa tai niitä koskevien tietojen ajantasaistamisessa, johtuu viestintään ja yhteistyöhön liittyvistä kansallisen tason ongelmista.

| b) | Katso vastaukset kohtiin 25–27. Jotta komissio saisi entistä tarkempia ja ajantasaisempia tietoja, se panostaa huomattavasti aiempaa enemmän jäsenvaltioiden toimittamien tietojen keräämiseen ja analysointiin. |
| --- | --- |

b)

Katso vastaukset kohtiin 25–27. Jotta komissio saisi entistä tarkempia ja ajantasaisempia tietoja, se panostaa huomattavasti aiempaa enemmän jäsenvaltioiden toimittamien tietojen keräämiseen ja analysointiin.

| c) | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että EMOTR:oon liittyvien saamisten hallinnointiin ja takaisinperintään liittyy ongelmia, mutta se uskoo tilanteen paranevan vähitellen. |
| --- | --- |

c)

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että EMOTR:oon liittyvien saamisten hallinnointiin ja takaisinperintään liittyy ongelmia, mutta se uskoo tilanteen paranevan vähitellen.

| d) | Komission pitäisi pystyä vuonna 2003 perustetun takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän avustuksella purkamaan tapausruuhka. Komissio on kuitenkin sitoutunut esittämään ehdotukset asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttamiseksi estääkseen samankaltaisen tilanteen syntymisen vastaisuudessa. |
| --- | --- |

d)

Komission pitäisi pystyä vuonna 2003 perustetun takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän avustuksella purkamaan tapausruuhka. Komissio on kuitenkin sitoutunut esittämään ehdotukset asetuksen (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 595/91 muuttamiseksi estääkseen samankaltaisen tilanteen syntymisen vastaisuudessa.

| e) | Komissio on soveltanut neljää pääperiaatetta sekä useita menettelykriteerejä, jotka on dokumentoitu heinäkuussa 2002. Niitä esitellään tarkemmin kohtaan 44 annetussa vastauksessa. Komission yksiköt ovat takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän perustamisesta lähtien tarkentaneet luetteloa kriteereistä, joiden perusteella kaikki tapaukset arvioidaan tehtäessä päätöstä siitä, katetaanko määrät yhteisön talousarviosta vai jäävätkö ne jäsenvaltioiden vastattaviksi. Tämä arviointi koskee kaikkia 31. joulukuuta 1998 asti ulottuvalle jaksolle ajoittuvia tapauksia, joiden käsittely on edelleen kesken. |
| --- | --- |

e)

Komissio on soveltanut neljää pääperiaatetta sekä useita menettelykriteerejä, jotka on dokumentoitu heinäkuussa 2002. Niitä esitellään tarkemmin kohtaan 44 annetussa vastauksessa. Komission yksiköt ovat takaisinperintää käsittelevän erityisryhmän perustamisesta lähtien tarkentaneet luetteloa kriteereistä, joiden perusteella kaikki tapaukset arvioidaan tehtäessä päätöstä siitä, katetaanko määrät yhteisön talousarviosta vai jäävätkö ne jäsenvaltioiden vastattaviksi. Tämä arviointi koskee kaikkia 31. joulukuuta 1998 asti ulottuvalle jaksolle ajoittuvia tapauksia, joiden käsittely on edelleen kesken.

| f) | Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksien liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF. |
| --- | --- |

f)

Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksien liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.

| 72. | Todistuksen myöntäville elimille on annettu yksityiskohtaiset ohjeet velallisluetteloiden tarkistamista varten. Komissio pyrkii entistä määrätietoisemmin saamaan paremman kuvan ongelmasta. |
| --- | --- |

72.

Todistuksen myöntäville elimille on annettu yksityiskohtaiset ohjeet velallisluetteloiden tarkistamista varten. Komissio pyrkii entistä määrätietoisemmin saamaan paremman kuvan ongelmasta.

| 73. | Komissio on käynyt maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevässä työryhmässä laaja-alaista keskustelua mustan listan käytöstä ja sitoutunut esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle toisen kertomuksen, joka sisältää perusteellisen arvioinnin mustaa listaa koskevan asetuksen vaikutuksista ja ehdotetuista toimintavaihtoehdoista. |
| --- | --- |

73.

Komissio on käynyt maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevässä työryhmässä laaja-alaista keskustelua mustan listan käytöstä ja sitoutunut esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle toisen kertomuksen, joka sisältää perusteellisen arvioinnin mustaa listaa koskevan asetuksen vaikutuksista ja ehdotetuista toimintavaihtoehdoista.

SUOSITUKSET

| 74. | Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen suositukset ja katsoo, että jotkin niistä on osoitettu ensisijaisesti jäsenvaltioille. Komissio katsoo lisäksi, että sen olisi omassa tehtävässään keskityttävä hyväksyttyjen ja toteutettujen toimenpiteiden tehokkuuden ja riittävyyden arviointiin. Jotkin tilintarkastustuomioistuimen ehdottamista muutoksista on jo toteutettu:






  — | Olisi parannettava yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä sääntöjenvastaisia maksuja koskevien tietojen laatua. |
| --- | --- | --- |

74.

Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen suositukset ja katsoo, että jotkin niistä on osoitettu ensisijaisesti jäsenvaltioille. Komissio katsoo lisäksi, että sen olisi omassa tehtävässään keskityttävä hyväksyttyjen ja toteutettujen toimenpiteiden tehokkuuden ja riittävyyden arviointiin. Jotkin tilintarkastustuomioistuimen ehdottamista muutoksista on jo toteutettu:

—

Olisi parannettava yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä sääntöjenvastaisia maksuja koskevien tietojen laatua.

| — | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tehokkaita toimenpiteitä sääntöjenvastaisesti maksettujen määrien takaisinperinnän nopeuttamiseksi. Komissio on sitoutunut esittämään tämän edellyttämät ehdotukset (ks. kohdat 39 ja 41). |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tehokkaita toimenpiteitä sääntöjenvastaisesti maksettujen määrien takaisinperinnän nopeuttamiseksi. Komissio on sitoutunut esittämään tämän edellyttämät ehdotukset (ks. kohdat 39 ja 41).

| — | Komissio on sitoutunut vahvistamaan kriteerit, joiden perusteella päätetään, katetaanko sääntöjenvastaisuuksien taloudelliset seuraukset yhteisön talousarviosta vai tulevatko ne jäsenvaltioiden vastattaviksi. |
| --- | --- |

—

Komissio on sitoutunut vahvistamaan kriteerit, joiden perusteella päätetään, katetaanko sääntöjenvastaisuuksien taloudelliset seuraukset yhteisön talousarviosta vai tulevatko ne jäsenvaltioiden vastattaviksi.

| — | Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF. |
| --- | --- |

—

Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.

| — | Komissio ottaa huomioon petostentorjuntaan liittyvät näkökohdat kaikessa yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvässä lainsäädännössä arvioimalla säädösehdotusten aukottomuuden petosten osalta. |
| --- | --- |

—

Komissio ottaa huomioon petostentorjuntaan liittyvät näkökohdat kaikessa yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvässä lainsäädännössä arvioimalla säädösehdotusten aukottomuuden petosten osalta.

| 75. | — | Peruste (”ensimmäisen asteen hallinnollinen tai oikeudellinen päätös”), jonka nojalla ilmoitusvelvollisuus syntyy, määritellään asetuksen (EY) N:o 745/96 1 artiklan 2 kohdassa, ja siitä on käyty laaja-alaista keskustelua jäsenvaltioiden kanssa (ks. kohtaan 17 annettu vastaus.) |
| --- | --- | --- |

75.

—

Peruste (”ensimmäisen asteen hallinnollinen tai oikeudellinen päätös”), jonka nojalla ilmoitusvelvollisuus syntyy, määritellään asetuksen (EY) N:o 745/96 1 artiklan 2 kohdassa, ja siitä on käyty laaja-alaista keskustelua jäsenvaltioiden kanssa (ks. kohtaan 17 annettu vastaus.)

| — | Komissio tarkastelee parhaillaan raja-arvon nostamista 10 000 euroon. |
| --- | --- |

—

Komissio tarkastelee parhaillaan raja-arvon nostamista 10 000 euroon.

| — | Komissio on jo tehnyt joitakin analyysejä, jotka koskevat koodien käyttöä ja käyttökertojen määriä. Se on laatinut asiakirjan, jossa tarkastellaan sääntöjenvastaisuuksien tyyppejä ja tapausten luokittelua jäsenvaltioissa. Asiakirjaa on tarkoitus käyttää komission ja jäsenvaltioiden välillä tämän koodijärjestelmän yksinkertaistamisesta käytävissä keskusteluissa. Samaa menettelyä on tarkoitus soveltaa myös muihin koodijärjestelmiin. |
| --- | --- |

—

Komissio on jo tehnyt joitakin analyysejä, jotka koskevat koodien käyttöä ja käyttökertojen määriä. Se on laatinut asiakirjan, jossa tarkastellaan sääntöjenvastaisuuksien tyyppejä ja tapausten luokittelua jäsenvaltioissa. Asiakirjaa on tarkoitus käyttää komission ja jäsenvaltioiden välillä tämän koodijärjestelmän yksinkertaistamisesta käytävissä keskusteluissa. Samaa menettelyä on tarkoitus soveltaa myös muihin koodijärjestelmiin.

| — | Erot jäsenvaltioiden toimittamien ja ECR-tietokantaan sisältyvien tietojen välillä on pyritty korjaamaan. |
| --- | --- |

—

Erot jäsenvaltioiden toimittamien ja ECR-tietokantaan sisältyvien tietojen välillä on pyritty korjaamaan.

| — | Komissio on kehottanut jäsenvaltioita alustavasti täsmäyttämään OLAFin ECR/595-tietotokantaan sisältyvät tiedot velallisluettelojen tietoihin. |
| --- | --- |

—

Komissio on kehottanut jäsenvaltioita alustavasti täsmäyttämään OLAFin ECR/595-tietotokantaan sisältyvät tiedot velallisluettelojen tietoihin.

| 76. | — | Komissio on sitoutunut esittämään asetuksen (EY) N:o 1258/1999 muuttamiseksi ehdotuksen, jolla on tarkoitus tehostaa takaisinperintää. |
| --- | --- | --- |

76.

—

Komissio on sitoutunut esittämään asetuksen (EY) N:o 1258/1999 muuttamiseksi ehdotuksen, jolla on tarkoitus tehostaa takaisinperintää.

| — | Sääntöjenvastaisten maksujen vähentäminen EMOTR:sta saaduista muista maksusuorituksista on monissa jäsenvaltioissa lainmukaista ja yleistä. Komissio pyrkii samaan kaikki maksutoimistot noudattamaan tätä käytäntöä. |
| --- | --- |

—

Sääntöjenvastaisten maksujen vähentäminen EMOTR:sta saaduista muista maksusuorituksista on monissa jäsenvaltioissa lainmukaista ja yleistä. Komissio pyrkii samaan kaikki maksutoimistot noudattamaan tätä käytäntöä.

| — | Komissio viittaa perustamissopimuksen 280 artiklassa vahvistettuun samantasoisen suojan periaatteeseen. Se huomauttaa tässä yhteydessä, että yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan säännöt, joita sovelletaan silloin kun on rikottu yhteisön lainsäädäntöä, eivät saa olla epäedullisempia kuin säännöt, joita sovelletaan silloin kun on rikottu jäsenvaltion lainsäädäntöä. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät saamiset olisi asetettava muihin saamisiin nähden ensisijaiseen asemaan. |
| --- | --- |

—

Komissio viittaa perustamissopimuksen 280 artiklassa vahvistettuun samantasoisen suojan periaatteeseen. Se huomauttaa tässä yhteydessä, että yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan säännöt, joita sovelletaan silloin kun on rikottu yhteisön lainsäädäntöä, eivät saa olla epäedullisempia kuin säännöt, joita sovelletaan silloin kun on rikottu jäsenvaltion lainsäädäntöä. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvät saamiset olisi asetettava muihin saamisiin nähden ensisijaiseen asemaan.

| 77. | Komissio on soveltanut neljää pääperiaatetta sekä useita menettelykriteerejä, jotka on dokumentoitu heinäkuussa 2002. Niitä esitellään tarkemmin kohtaan 44 annetussa vastauksessa. Komissio aikoo toteuttaa tähän liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

77.

Komissio on soveltanut neljää pääperiaatetta sekä useita menettelykriteerejä, jotka on dokumentoitu heinäkuussa 2002. Niitä esitellään tarkemmin kohtaan 44 annetussa vastauksessa. Komissio aikoo toteuttaa tähän liittyviä toimenpiteitä.

| 78. | Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksien liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF. |
| --- | --- |

78.

Komissio katsoo, että OLAFin ja maatalouden pääosaston välillä on selkeästi määritelty vastuunjako: ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksien liittyvien määrien takaisinperinnästä on komission tiedonannon SEK(95) 249 liitteen 2 mukaan vastuussa OLAF. Summat, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.

| 79. | Komissio on jo aloittanut kertomusten laatimisen. Sen vuodelta 2002 laatimaa petostentorjuntaa käsittelevää kertomusta voidaan pitää ensimmäisenä kertomuksena, joka sisältää saatujen kokemusten perusteella tehtyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

79.

Komissio on jo aloittanut kertomusten laatimisen. Sen vuodelta 2002 laatimaa petostentorjuntaa käsittelevää kertomusta voidaan pitää ensimmäisenä kertomuksena, joka sisältää saatujen kokemusten perusteella tehtyjä päätelmiä.

| 80. | Komissio on käynyt maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevässä työryhmässä laaja-alaista keskustelua mustan listan käytöstä ja sitoutunut esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle toisen kertomuksen, joka sisältää perusteellisen arvioinnin mustaa listaa koskevan asetuksen vaikutuksista ja ehdotetuista toimintavaihtoehdoista (ks. kohtaan IX annettu vastaus). |
| --- | --- |

80.

Komissio on käynyt maataloustuotealan sääntöjenvastaisuuksia ja keskinäistä avunantoa käsittelevässä työryhmässä laaja-alaista keskustelua mustan listan käytöstä ja sitoutunut esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle toisen kertomuksen, joka sisältää perusteellisen arvioinnin mustaa listaa koskevan asetuksen vaikutuksista ja ehdotetuista toimintavaihtoehdoista (ks. kohtaan IX annettu vastaus).

---

(1)  Ks. menojen osalta etenkin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91 3 artiklan 1 kohta (EYVL L 67, 14.3.1991), komission asetus (EY) N:o 1681/94 ja komission asetus N:o 1831/94 (EYVL L 191, 27.7.1994) ja perinteisten omien varojen osalta neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 5 kohta.

(2)  Lukuun ottamatta yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1150/2000, jonka mukaan näiden tietojen toimittaminen on vapaaehtoista.

(3)  Ks. asetuksen (ETY) 2988/95 8 artikla (EYVL L 312, 23.12.1995) ja asetuksen (EY) N:o 1258/1999 8 artikla (EYVL L 160, 26.6.1999).

(4)  Sellaisena kuin yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut sen asiassa Zwartfeld (tuomioistuimen asiassa C—2/88, Zwartfeld, 13.7.1990 antama määräys, Kok. 1990, s. I—3365) ja asiassa Yugoslav maize (asia C—68/88, komissio v. Kreikka, Kok. 1989, s. 2965).

(5)  KOM(2000) 358 lopullinen, 28.6.2000 ja toimintasuunnitelma vuosiksi 2001–2003, KOM(2001) 254, lopullinen, 15.5.2001.

(6)  Tilinpitoon ja takaisinperintään liittyvät toimet mukaan luettuina.

(7)  ”’Ensimmäisen asteen hallinnollisella tai oikeudellisella päätöksellä’ tarkoitetaan toimivaltaisen hallinnollisen tai oikeudellisen viranomaisen ensimmäistä kirjallista, myös sisäistä, arviointia, jonka perusteella todellisten tietojen avulla todetaan tahallisesti tehty tai vakavasta laiminlyönnistä tapahtunut sääntöjenvastaisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta, että tämä päätelmä tarkastetaan tai vedetään takaisin hallinnollisen tai oikeudellisen menettelyn perusteella”. Sama määritelmä on annettu useissa valmisteluasiakirjoissa, kuten 11. huhtikuuta 2002 pidetyssä COCOLAF:n 19. kokouksessa käsitellyssä asiakirjassa ”Obligations to notify irregularities: practical arrangements”.

(8)  Asiakirja VI/5330/97.

(9)  Erityiskertomus N:o 22/2000 uudistettua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä koskevasta arvioinnista (EYVL C 69, 2.3.2001).

(10)  Belgia, Kreikka, Espanja, Irlanti, Alankomaat ja Portugali.

(11)  Belgia, Saksa, Kreikka, Ranska, Italia, Alankomaat, Espanja, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.

---