# Službeni list C 366/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 366 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.30. listopada 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 366

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.30. listopada 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europski odbor za sistemske rizike |
| 2019/C 366/01 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (ESRB/2019/4) | 1 |
| 2019/C 366/02 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj (ESRB/2019/5) | 7 |
| 2019/C 366/03 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (ESRB/2019/6) | 14 |
| 2019/C 366/04 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (ESRB/2019/7) | 22 |
| 2019/C 366/05 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (ESRB/2019/8) | 29 |
| 2019/C 366/06 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (ESRB/2019/9) | 35 |
| 2019/C 366/07 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Češkoj Republici (ESRB/2019/10) | 41 |
| 2019/C 366/08 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj (ESRB/2019/11) | 45 |
| 2019/C 366/09 | Upozorenje Europskog Odbora Za Sistemske Rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Francuskoj (ESRB/2019/12) | 49 |
| 2019/C 366/10 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina na Islandu (ESRB/2019/13) | 53 |
| 2019/C 366/11 | Upozorenje Europskog Odbora za Sistemske Rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Norveškoj (ESRB/2019/14) | 57 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

2019/C 366/01

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (ESRB/2019/4)

1

2019/C 366/02

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj (ESRB/2019/5)

7

2019/C 366/03

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (ESRB/2019/6)

14

2019/C 366/04

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (ESRB/2019/7)

22

2019/C 366/05

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (ESRB/2019/8)

29

2019/C 366/06

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (ESRB/2019/9)

35

2019/C 366/07

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Češkoj Republici (ESRB/2019/10)

41

2019/C 366/08

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj (ESRB/2019/11)

45

2019/C 366/09

Upozorenje Europskog Odbora Za Sistemske Rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Francuskoj (ESRB/2019/12)

49

2019/C 366/10

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina na Islandu (ESRB/2019/13)

53

2019/C 366/11

Upozorenje Europskog Odbora za Sistemske Rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Norveškoj (ESRB/2019/14)

57

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 366/12 | Tečajna lista eura — 29. listopada 2019. | 60 |
| 2019/C 366/13 | Obavijest o primjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1131 o uspostavi carinskog instrumenta radi provedbe članka 14.a Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća i članka 24.a Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća | 61 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 366/12

Tečajna lista eura — 29. listopada 2019.

60

2019/C 366/13

Obavijest o primjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1131 o uspostavi carinskog instrumenta radi provedbe članka 14.a Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća i članka 24.a Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

61

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/1

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji

(ESRB/2019/4)

(2019/C 366/01)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike  (1)
  , a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18,

budući da:

| (1) | Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

| (2) | Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete. |
| --- | --- |

(2)

Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

| (3) | Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (4) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. |
| --- | --- |

(4)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

| (5) | Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika. |
| --- | --- |

(5)

Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

| (6) | Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci. |
| --- | --- |

(6)

Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

| (7) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Belgija (6). |
| --- | --- |

(7)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Belgija (6).

| (8) | Glavne slabosti utvrđene na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Belgiji bile su ubrzani rast kako cijena stambenih objekata tako i hipotekarnih kredita, kao i već visoka i rastuća zaduženost kućanstva, s rastućim udjelom hipotekarnih dužnika potencijalno osjetljivih na nepovoljne gospodarske uvjete ili kretanja na tržištu stambenih nekretnina u Belgiji. |
| --- | --- |

(8)

Glavne slabosti utvrđene na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Belgiji bile su ubrzani rast kako cijena stambenih objekata tako i hipotekarnih kredita, kao i već visoka i rastuća zaduženost kućanstva, s rastućim udjelom hipotekarnih dužnika potencijalno osjetljivih na nepovoljne gospodarske uvjete ili kretanja na tržištu stambenih nekretnina u Belgiji.

| (9) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

| (10) | U pogledu Belgije, ova nedavna procjena pokazala je da od 2016. snažan rast stambenih kredita nastavlja poticati zaduženost kućanstava. Unatoč činjenici da je porast cijena stambenih nekretnina usporio, prethodna dinamika izaziva zabrinutost zbog potencijalne precijenjenosti. Pored toga, značajan udio hipotekarnih kredita i dalje se daje kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. U tom kontekstu, dodatni ponder rizika od 5 postotnih bodova, koji je uveden 2013. godine za izloženost hipotekarnih kredita kreditnih institucija koje koriste pristup zasnovan na internim rejtinzima (IRB), doprinio je povećanju otpornosti tih institucija. |
| --- | --- |

(10)

U pogledu Belgije, ova nedavna procjena pokazala je da od 2016. snažan rast stambenih kredita nastavlja poticati zaduženost kućanstava. Unatoč činjenici da je porast cijena stambenih nekretnina usporio, prethodna dinamika izaziva zabrinutost zbog potencijalne precijenjenosti. Pored toga, značajan udio hipotekarnih kredita i dalje se daje kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. U tom kontekstu, dodatni ponder rizika od 5 postotnih bodova, koji je uveden 2013. godine za izloženost hipotekarnih kredita kreditnih institucija koje koriste pristup zasnovan na internim rejtinzima (IRB), doprinio je povećanju otpornosti tih institucija.

| (11) | U 2019., Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique povećala je taj dodatni ponder rizika od 5 postotnih bodova primijenjujući, u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, proporcionalni dodatni ponder rizika koji se sastoji od 33 % prosjeka ponderiranog visinom izloženosti pondera rizika primijenjenih na izloženosti u tenutku neispunjenja obveza u portfelju stambenih hipoteka svake kreditne institucije. |
| --- | --- |

(11)

U 2019., Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique povećala je taj dodatni ponder rizika od 5 postotnih bodova primijenjujući, u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, proporcionalni dodatni ponder rizika koji se sastoji od 33 % prosjeka ponderiranog visinom izloženosti pondera rizika primijenjenih na izloženosti u tenutku neispunjenja obveza u portfelju stambenih hipoteka svake kreditne institucije.

| (12) | Postojeći dodatni ponder rizika ima za cilj povećati otpornost kreditnih institucija koje koriste IRB pristup, te ublažiti povećanje rizika koji se odnose na nove hipotekarne kredite. Međutim, trenutno u Belgiji ne postoje mjere zasnovane na korisnicima kredita (npr. ograničenja na omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) ili omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI) koje bi izravno ograničile udio hipotekarnih kredita plasiranih kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

(12)

Postojeći dodatni ponder rizika ima za cilj povećati otpornost kreditnih institucija koje koriste IRB pristup, te ublažiti povećanje rizika koji se odnose na nove hipotekarne kredite. Međutim, trenutno u Belgiji ne postoje mjere zasnovane na korisnicima kredita (npr. ograničenja na omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) ili omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI) koje bi izravno ograničile udio hipotekarnih kredita plasiranih kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

| (13) | Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Belgiji djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja u srednjeročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci su namijenjene nadopunjavanju postojećih makrobonitetnih mjera u Belgiji, s ciljem jačanja otpornosti. One se ne bi trebale smatrati supstitutima za postojeće mjere zasnovane na kapitalu, koje su i dalje važne za rješavanje postojećih slabosti u portfelju nepodmirenih kredita. |
| --- | --- |

(13)

Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Belgiji djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja u srednjeročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci su namijenjene nadopunjavanju postojećih makrobonitetnih mjera u Belgiji, s ciljem jačanja otpornosti. One se ne bi trebale smatrati supstitutima za postojeće mjere zasnovane na kapitalu, koje su i dalje važne za rješavanje postojećih slabosti u portfelju nepodmirenih kredita.

| (14) | Svrha ove Preporuke je preporučiti aktiviranje pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita kako bi se riješio značajan udio hipotekarnih kredita plasiranih kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina u Belgiji. |
| --- | --- |

(14)

Svrha ove Preporuke je preporučiti aktiviranje pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita kako bi se riješio značajan udio hipotekarnih kredita plasiranih kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina u Belgiji.

| (15) | Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji. |
| --- | --- |

(15)

Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

| (16) | Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(16)

Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKA

Preporuka A – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

Preporučuje se da belgijska nacionalna tijela kojima su povjerene ovlasti za donošenje preporuka ili za primjenu mjera zasnovanih na korisniku kredita, preporuče aktiviranje odnosno da aktiviraju pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, kako bi spriječila:

| (a) | značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili |
| --- | --- |

(a)

značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili

| (b) | značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata. |
| --- | --- |

(b)

značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata.

ODJELJAK 2.

PROVEDBA

1.   Definicije

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita; |
| --- | --- |

(a)

„mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

| (b) | „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela; |
| --- | --- |

(b)

„izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

| (c) | „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva; |
| --- | --- |

(c)

„ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva;

| (d) | „omjer kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(d)

„omjer kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

| (e) | „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(e)

„omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

| (f) | „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(f)

„omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

| (g) | „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine; |
| --- | --- |

(g)

„srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

| (h) | „pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita koje se uvode putem pravno obvezujućih akata; |
| --- | --- |

(h)

„pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita koje se uvode putem pravno obvezujućih akata;

| (i) | „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina); |
| --- | --- |

(i)

„otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

| (j) | „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(j)

„dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita;

| (k) | „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8). |
| --- | --- |

(k)

„makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8).

2.   Kriteriji za provedbu

| 1. | Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:






  (a) | potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A;

| (b) | pri aktiviranju mjera zasnovanih na korisniku kredita na temelju Preporuke A, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Belgije u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(b)

pri aktiviranju mjera zasnovanih na korisniku kredita na temelju Preporuke A, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Belgije u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (c) | posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A navedeni su u Prilogu I. |
| --- | --- |

(c)

posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A navedeni su u Prilogu I.

| 2. | Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:






  (a) | informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

| (b) | procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke; |
| --- | --- |

(b)

procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

| (c) | podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja. |
| --- | --- |

(c)

podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

3.   Vremenski raspored za praćenje

Od adresata se zahtijeva da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

Od adresata Preporuke A zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u vezi provedbe mjera zasnovanih na korisniku kredita za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite u Belgiji. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

4.   Nadzor i procjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a će:






  (a) | pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

| (b) | provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnijeti Općem odboru tri izvješća o daljnjem postupanju u pogledu provedbe Preporuke A; prvo izvješće do 31. prosinca 2020., drugo izvješće do 31. prosinca 2021., i treće izvješće do 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(b)

provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnijeti Općem odboru tri izvješća o daljnjem postupanju u pogledu provedbe Preporuke A; prvo izvješće do 31. prosinca 2020., drugo izvješće do 31. prosinca 2021., i treće izvješće do 31. prosinca 2022.

| 2. | Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str.

1

(2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

4

(5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina Belgije (SL C 31, 31.1.2017., str. 45.).

6

(7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

8

(9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

9

---

PRILOG I.

SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKU

Preporuka A – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

Na Preporuku A primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

| 1. | Kako bi se spriječio:






  a) | značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili |
| --- | --- | --- |

1.

a)

značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili

| b) | značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata; |
| --- | --- |

b)

značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata;

belgijska nacionalna tijela trebaju koristiti jednu ili kombinaciju više mjera zasnovanih na korisniku kredita (npr. ograničenja na LTV omjer u kombinaciji s ograničenjima na DTI omjer ili na DSTI omjer, i ograničenja dospjeća), kako bi se osigurala učinkovitost postojećih mjera i umanjila svaka mogućnost njihovog zaobilaženja ili nenamjerne posljedice koje bi mogle umanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima.

| 2. | Prije aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita, trebalo bi napraviti procjenu položaja Belgije u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja odgovarajuće kalibracije i postupnog uvođenje takvih mjera. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Belgiji; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na korisniku kredita, početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera i rezultatu procjene slabosti. |
| --- | --- |

3.

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/7

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj

(ESRB/2019/5)

(2019/C 366/02)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,

budući da:

| (1) | Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

| (2) | Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete. |
| --- | --- |

(2)

Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

| (3) | Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (4) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. |
| --- | --- |

(4)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

| (5) | Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika. |
| --- | --- |

(5)

Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

| (6) | Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci. |
| --- | --- |

(6)

Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

| (7) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Danska (6). |
| --- | --- |

(7)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Danska (6).

| (8) | Glavna slabost utvrđena na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Danskoj odnosila se na visoku zaduženost kućanstava. Značajan udio hipotekarnih dužnika imao je dug s promjenjivom kamatnom stopom ili dug koji je premašivao vrijednost njihova doma, što ih je činilo osjetljivim na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Iako nije bilo općih znakova precijenjenosti, cijene stambenih objekata značajno su porasle posebno u većim gradovima i bile su blizu razina prije krize. |
| --- | --- |

(8)

Glavna slabost utvrđena na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Danskoj odnosila se na visoku zaduženost kućanstava. Značajan udio hipotekarnih dužnika imao je dug s promjenjivom kamatnom stopom ili dug koji je premašivao vrijednost njihova doma, što ih je činilo osjetljivim na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Iako nije bilo općih znakova precijenjenosti, cijene stambenih objekata značajno su porasle posebno u većim gradovima i bile su blizu razina prije krize.

| (9) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

| (10) | U pogledu Danske, ova nedavna procjena pokazala je da, iako se zaduženost kućanstava smanjila od 2016., ona je ipak ostala na razini najviših razina u EGP-u. Nadalje, značajan je udio postojećih hipotekarnih kredita s odgođenom amortizacijom, što čini kućanstva strukturno osjetljivijima na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Osim toga, usprkos činjenici da se rast cijena stambenih objekata usporio i cijene stanova u Kopenhagenu stagniraju posljednjih godina, prethodni razvoj događaja doveo je do područja precijenjenosti u većim gradovima, a posebno u Kopenhagenu. U tom kontekstu, pravno obvezujući zahtjev za minimalnim predujmom, koji je postavljen na 5 % 2015. osigurao je neke (iako ograničene) dodatne kolaterale u slučaju smanjenja cijena stambenih objekata. |
| --- | --- |

(10)

U pogledu Danske, ova nedavna procjena pokazala je da, iako se zaduženost kućanstava smanjila od 2016., ona je ipak ostala na razini najviših razina u EGP-u. Nadalje, značajan je udio postojećih hipotekarnih kredita s odgođenom amortizacijom, što čini kućanstva strukturno osjetljivijima na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Osim toga, usprkos činjenici da se rast cijena stambenih objekata usporio i cijene stanova u Kopenhagenu stagniraju posljednjih godina, prethodni razvoj događaja doveo je do područja precijenjenosti u većim gradovima, a posebno u Kopenhagenu. U tom kontekstu, pravno obvezujući zahtjev za minimalnim predujmom, koji je postavljen na 5 % 2015. osigurao je neke (iako ograničene) dodatne kolaterale u slučaju smanjenja cijena stambenih objekata.

| (11) | Tijekom 2018., propisi o zaštiti potrošača uveli su ograničenja za pribavljanje proizvoda stambenih nekretnina hipotekarnim dužnicima s omjerom duga u odnosu na dohodak (DTI) (prije oporezivanja) iznad 4 i omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) iznad 60 %. Ova ograničenja zahtijevaju: (a) fiksne kamatne stope tijekom najmanje 5 godina; i (b) odgođenu amortizaciju koja je primjenjiva samo ako je kamatna stopa na kredit fiksna tijekom najmanje 30 godina. Nadalje, „nadzorni dijamant” za hipotekarne banke najavljen je 2014. On obuhvaća niz referentnih vrijednosti i ograničava vrijednosti utvrđene za pojedina rizična područja unutar bankarskih aktivnosti i ima za cilj povećanje kreditne kvalitete stanja hipotekarnih kredita do 2018. i 2020. utječući na taj način na odobravanje novih kredita. Osim toga, 2018. stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala povećana je dva puta: od 0 % na 0,5 % od 1. ožujka 2019.; i od 0,5 % na 1 % od rujna 2019. Pored toga, Dansko vijeće za sistemske rizike preporučilo je daljnji porast od 1 % na 1,5 % od lipnja 2020. i izdalo je smjernice buduće politike na temelju kojih bi trebala porasti do svojeg mogućeg maksimuma od 2,5 % osim ako ne dođe do značajne promjene u jačanju rizika u danskom financijskom sustavu. Konačno, Finanstilsynet (Dansko nadzorno tijelo za financije) je izdao smjernice koje zahtijevaju od kreditnih institucija da pokažu oprez u svojim kreditnim procjenama kućanstava kod odobravanja kredita za kupnju nekretnina u zemljopisnim područjima u kojima cijene stambenih nekretnina rastu. |
| --- | --- |

(11)

Tijekom 2018., propisi o zaštiti potrošača uveli su ograničenja za pribavljanje proizvoda stambenih nekretnina hipotekarnim dužnicima s omjerom duga u odnosu na dohodak (DTI) (prije oporezivanja) iznad 4 i omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) iznad 60 %. Ova ograničenja zahtijevaju: (a) fiksne kamatne stope tijekom najmanje 5 godina; i (b) odgođenu amortizaciju koja je primjenjiva samo ako je kamatna stopa na kredit fiksna tijekom najmanje 30 godina. Nadalje, „nadzorni dijamant” za hipotekarne banke najavljen je 2014. On obuhvaća niz referentnih vrijednosti i ograničava vrijednosti utvrđene za pojedina rizična područja unutar bankarskih aktivnosti i ima za cilj povećanje kreditne kvalitete stanja hipotekarnih kredita do 2018. i 2020. utječući na taj način na odobravanje novih kredita. Osim toga, 2018. stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala povećana je dva puta: od 0 % na 0,5 % od 1. ožujka 2019.; i od 0,5 % na 1 % od rujna 2019. Pored toga, Dansko vijeće za sistemske rizike preporučilo je daljnji porast od 1 % na 1,5 % od lipnja 2020. i izdalo je smjernice buduće politike na temelju kojih bi trebala porasti do svojeg mogućeg maksimuma od 2,5 % osim ako ne dođe do značajne promjene u jačanju rizika u danskom financijskom sustavu. Konačno, Finanstilsynet (Dansko nadzorno tijelo za financije) je izdao smjernice koje zahtijevaju od kreditnih institucija da pokažu oprez u svojim kreditnim procjenama kućanstava kod odobravanja kredita za kupnju nekretnina u zemljopisnim područjima u kojima cijene stambenih nekretnina rastu.

| (12) | Usprkos postojanja niza makrobonitetnih mjera, a s obzirom na visoku razinu zaduženosti kućanstava i značajan udio hipotekarnih dužnika osjetljivih na nepovoljne gospodarske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina, sadašnje mjere zasnovane na kapitalu možda nisu dovoljne za rješavanje akumuliranih slabosti. Nadalje, pooštravanje postojećih ili aktiviranje dodatnih mjera zasnovanih na korisniku kredita mogu biti nužni u srednjoročnom razdoblju ako se povećaju slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava, precijenjenošću cijena stambenih objekata i standardi kreditiranja. |
| --- | --- |

(12)

Usprkos postojanja niza makrobonitetnih mjera, a s obzirom na visoku razinu zaduženosti kućanstava i značajan udio hipotekarnih dužnika osjetljivih na nepovoljne gospodarske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina, sadašnje mjere zasnovane na kapitalu možda nisu dovoljne za rješavanje akumuliranih slabosti. Nadalje, pooštravanje postojećih ili aktiviranje dodatnih mjera zasnovanih na korisniku kredita mogu biti nužni u srednjoročnom razdoblju ako se povećaju slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava, precijenjenošću cijena stambenih objekata i standardi kreditiranja.

| (13) | Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih u Danskoj, postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. kompleksne propise o tržištu najma s gornjim granicama najma u značajnom dijelu stambenih zgrada u većim gradovima, što stvara nedostatak ponude stambenih objekata i stvara pritisak na povećanje cijena stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastitu nekretninu; i ii. mogućnost poreznog odbitka hipoteke, koji može djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. Nadalje, od 2001. sustav oporezivanja stambenih nekretnina odvojio se od tržišnih cijena, što ima za posljedicu smanjenje efektivne porezne stope, posebno u većim gradovima. Danski parlament je 2017. donio zakon o novom sustavu oporezivanja stambenih nekretnina koji ponovno uspostavlja vezu između poreza koji se plaćaju i tekućih cijena na tržištu stambenih nekretnina, koji će stupiti na snagu 2021. |
| --- | --- |

(13)

Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih u Danskoj, postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. kompleksne propise o tržištu najma s gornjim granicama najma u značajnom dijelu stambenih zgrada u većim gradovima, što stvara nedostatak ponude stambenih objekata i stvara pritisak na povećanje cijena stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastitu nekretninu; i ii. mogućnost poreznog odbitka hipoteke, koji može djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. Nadalje, od 2001. sustav oporezivanja stambenih nekretnina odvojio se od tržišnih cijena, što ima za posljedicu smanjenje efektivne porezne stope, posebno u većim gradovima. Danski parlament je 2017. donio zakon o novom sustavu oporezivanja stambenih nekretnina koji ponovno uspostavlja vezu između poreza koji se plaćaju i tekućih cijena na tržištu stambenih nekretnina, koji će stupiti na snagu 2021.

| (14) | Stoga je ESRB zaključio da dok su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Danskoj prikladne, one su djelomično dovoljne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstva u srednjoročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci imaju za cilj nadopunjavanje postojećih makrobonitetnih mjera u Danskoj. Budući da su slabosti, u određenoj mjeri, potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem rješavanja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Danskoj bez stvaranja previsokih troškova za dansko realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(14)

Stoga je ESRB zaključio da dok su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Danskoj prikladne, one su djelomično dovoljne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstva u srednjoročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci imaju za cilj nadopunjavanje postojećih makrobonitetnih mjera u Danskoj. Budući da su slabosti, u određenoj mjeri, potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem rješavanja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Danskoj bez stvaranja previsokih troškova za dansko realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (15) | Svrha ove Preporuke je preporučiti: a) aktiviranje daljnjih ili pooštravanje postojećih mjera zasnovanih na kapitalu radi osiguravanja otpornosti bankarskog sektora od srednjoročnih slabosti utvrđenih u Danskoj; b) praćenje slabosti i aktivnosti daljnjih ili pooštravanje postojećih mjera zasnovanih na korisniku kredita ako se ubrzava rast cijena stambenih objekata i rast kredita u srednjoročnom razdoblju. Ova Preporuka također ima za cilj naglasiti potrebu za opsežnijim strateškim mjerama koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava. |
| --- | --- |

(15)

Svrha ove Preporuke je preporučiti: a) aktiviranje daljnjih ili pooštravanje postojećih mjera zasnovanih na kapitalu radi osiguravanja otpornosti bankarskog sektora od srednjoročnih slabosti utvrđenih u Danskoj; b) praćenje slabosti i aktivnosti daljnjih ili pooštravanje postojećih mjera zasnovanih na korisniku kredita ako se ubrzava rast cijena stambenih objekata i rast kredita u srednjoročnom razdoblju. Ova Preporuka također ima za cilj naglasiti potrebu za opsežnijim strateškim mjerama koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava.

| (16) | Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji. |
| --- | --- |

(16)

Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

| (17) | Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(17)

Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKE

Preporuka A - Aktiviranje ili pooštravanje mjera zasnovanih na kapitalu

Preporučuje se da makrobonitetno tijelo, imenovano tijelo ili nadležno tijelo u Danskoj, ovisno o slučaju, osigura, aktiviranjem dodatnih ili pooštravanjem postojećih mjera zasnovanih na kapitalu, otpornost kreditnih institucija koje su dobile odobrenje za rad u Danskoj suočavajući se s mogućim ostvarenjem sistemskog rizika povezanog sa stambenim nekretninama koji može dovesti do izravnih ili neizravnih kreditnih gubitaka koji proizlaze iz hipotekarnih kredita ili nastaju kao posljedica smanjenja potrošnje kućanstava koja imaju stambene kredite.

Preporuka B - Praćenje slabosti i aktiviranje ili pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita

| 1. | Preporučuje se da danska nacionalna tijela kojima je povjereno praćenje sistemskih rizika pomno prate slabosti povezane sa zaduženošću kućanstva, precijenjenošću cijena stambenih objekata i standardima kreditiranja za nove hipotekarne kredite u srednjoročnom razdoblju uključujući, između ostalog:






  (a) | procjenom - upotrebom podataka na razini pojedinačnog kredita za nove hipotekarne kredite - sposobnosti korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite da se odupru nepovoljnim gospodarskim ili financijskim uvjetima ili nepovoljnim kretanjima na tržištu stambenih nekretnina; i |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

procjenom - upotrebom podataka na razini pojedinačnog kredita za nove hipotekarne kredite - sposobnosti korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite da se odupru nepovoljnim gospodarskim ili financijskim uvjetima ili nepovoljnim kretanjima na tržištu stambenih nekretnina; i

| (b) | procjenom održivosti cijena stambenih objekata i mogućnosti za njihovo smanjivanje u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta. |
| --- | --- |

(b)

procjenom održivosti cijena stambenih objekata i mogućnosti za njihovo smanjivanje u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta.

| 2. | Preporučuje se da, radi sprječavanja prekomjernog akumuliranja kreditnog rizika, dansko tijelo kojem je povjerena aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita aktivira dodatne ili pooštri postojeće mjere zasnovane na korisniku kredita, ako rezultati praćenja provedenog u skladu s točkom (a) potpreporuke B(2) dokažu da značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite možda nije u mogućnosti servisirati svoj dug ili održavati potrošnju pod nepovoljnim gospodarskim ili financijskim uvjetima ili nakon nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Preporučuje se da Danska poveća pravno obvezujući zahtjev za minimalnim predujmom ako rezultat praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1(b) dokaže da se povećala precijenjenost cijena stambenih objekata kako bi se osiguralo da je kolateral za nove hipotekarne kredite dovoljan za pokriće kreditnih gubitaka koji odgovaraju mogućem smanjenju cijena stambenih objekata u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i procijenjenog smanjenja cijena stambenih objekata u slučaju negativnog scenarija. |
| --- | --- |

3.

Preporuka C - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

Preporučuje sa da Danska preispita svoje politike s ciljem ograničavanja strukturnih čimbenika koji su pokretali slabosti utvrđene u Danskoj kao izvor sistemskog rizika jer potiču kućanstva da preuzmu previsoki hipotekarni dug ili uzrokuju prekomjerni rast cijena stambenih objekata i hipotekarnog duga.

ODJELJAK 2.

PROVEDBA

1.   Definicije

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita; |
| --- | --- |

(a)

„mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

| (b) | „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela; |
| --- | --- |

(b)

„izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

| (c) | „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva, |
| --- | --- |

(c)

„ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva,

| (d) | „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(d)

„omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

| (e) | „omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(e)

„omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

| (f) | „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine; |
| --- | --- |

(f)

„srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

| (g) | „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(g)

„makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8);

| (h) | „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina); |
| --- | --- |

(h)

„otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

| (i) | „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(i)

„omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

| (j) | „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita. |
| --- | --- |

(j)

„dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita.

2.   Kriteriji za provedbu

1.   Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:

| (a) | potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A, Preporuke B i Preporuke C; |
| --- | --- |

(a)

potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A, Preporuke B i Preporuke C;

| (b) | pri aktiviranju dodatnih ili jačanju postojećih mjera zasnovanih na kapitalu na temelju Preporuke A, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(b)

pri aktiviranju dodatnih ili jačanju postojećih mjera zasnovanih na kapitalu na temelju Preporuke A, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (c) | pri aktiviranju dodatnih ili jačanju postojećih mjera zasnovanih na korisniku kredita na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(c)

pri aktiviranju dodatnih ili jačanju postojećih mjera zasnovanih na korisniku kredita na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (d) | pri povećanju zahtjeva za minimalnim predujmom na temelju Preporuke B, kalibracija i postupno uvođenje takvih mjera trebale bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(d)

pri povećanju zahtjeva za minimalnim predujmom na temelju Preporuke B, kalibracija i postupno uvođenje takvih mjera trebale bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (e) | u pogledu Preporuke C, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj; |
| --- | --- |

(e)

u pogledu Preporuke C, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj;

| (f) | posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A, Preporukom B i Preporukom C navedeni su u Prilogu I. |
| --- | --- |

(f)

posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A, Preporukom B i Preporukom C navedeni su u Prilogu I.

2.   Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:

| (a) | informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji; |
| --- | --- |

(a)

informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

| (b) | procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda zaduživanja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima, dospijećima i profilima amortizacije, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke; |
| --- | --- |

(b)

procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda zaduživanja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima, dospijećima i profilima amortizacije, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

| (c) | podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja. |
| --- | --- |

(c)

podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

3.   Vremenski raspored za praćenje

Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

| (a) | Preporuka A

  Od adresata Preporuke A zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u odnosu na provedbu mjera zasnovanih na kapitalu. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

(a)

Preporuka A

Od adresata Preporuke A zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u odnosu na provedbu mjera zasnovanih na kapitalu. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

| (b) | Preporuka B

  Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o praćenju slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i radnjama poduzetim radi rješavanja takvih slabosti. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

(b)

Preporuka B

Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o praćenju slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i radnjama poduzetim radi rješavanja takvih slabosti. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

| (c) | Preporuka C

  Od adresata Preporuke C zahtijeva se da, do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke C. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnje radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

(c)

Preporuka C

Od adresata Preporuke C zahtijeva se da, do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke C. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnje radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

4.   Nadzor i procjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a će:






  (a) | pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

| (b) | provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:






  i. | do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; |
| --- | --- | --- |

(b)

provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

i.

do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B;

| ii. | do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; i |
| --- | --- |

ii.

do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; i

| iii. | do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke A, Preporuke B i Preporuke C. |
| --- | --- |

iii.

do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke A, Preporuke B i Preporuke C.

| 2. | Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

4

(5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina Danske (SL C 31, 31.1.2017., str. 47.).

6

(7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

8

(9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

9

---

PRILOG I.

SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

Preporuka A - Aktiviranje ili pooštravanje mjera zasnovanih na kapitalu

Na Preporuku A primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

| 1. | Prije aktiviranja dodatnih ili jačanja postojećih mjera zasnovanih na kapitalu, trebalo bi napraviti procjenu položaja Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja bi li aktiviranje takvih mjera bilo prikladno. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na kapitalu, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Danskoj; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na kapitalu, početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera i rezultatu procjene slabosti. |
| --- | --- |

2.

Preporuka B - Praćenje slabosti i aktiviranje ili pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita

Na Preporuku B primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

| 1. | Prije aktiviranja dodatnih ili jačanja postojećih mjera zasnovanih na korisniku kredita, trebalo bi napraviti procjenu položaja Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja bi li takvo aktiviranje ili pooštravanje bilo prikladno. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prije povećanja postojećih zahtjeva za minimalnim predujmom, trebalo bi napraviti procjenu položaja Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja prikladne kalibracije i postupnog uvođenja mjere. |
| --- | --- |

2.

Preporuka C - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

Na Preporuku C. primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

Pri oblikovanju mogućih politika i prije provedbe promjena politike, trebalo bi napraviti procjenu utjecaja predloženih mjera razmatranjem položaja Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima, radi osiguravanja da takve mjere ne dovedu do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj.

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/14

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu

(ESRB/2019/6)

(2019/C 366/03)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike  (1)
  , a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,

budući da:

| (1) | Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

| (2) | Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete. |
| --- | --- |

(2)

Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

| (3) | Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (4) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. |
| --- | --- |

(4)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

| (5) | Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika. |
| --- | --- |

(5)

Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

| (6) | Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci. |
| --- | --- |

(6)

Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

| (7) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Luksemburg (6). |
| --- | --- |

(7)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Luksemburg (6).

| (8) | Glavne slabosti utvrđene na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Luksemburgu odnosile su se na brz rast cijena stambenih objekata i hipotekarnih kredita, kao i na visoku i rastuću zaduženost kućanstava. Pored toga, značajan udio hipotekarnih dužnika je imao visoke troškove duga i otplate duga u odnosu na dohodak, što ih čini osjetljivim na potencijalno povećanje kamatnih stopa. |
| --- | --- |

(8)

Glavne slabosti utvrđene na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Luksemburgu odnosile su se na brz rast cijena stambenih objekata i hipotekarnih kredita, kao i na visoku i rastuću zaduženost kućanstava. Pored toga, značajan udio hipotekarnih dužnika je imao visoke troškove duga i otplate duga u odnosu na dohodak, što ih čini osjetljivim na potencijalno povećanje kamatnih stopa.

| (9) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

| (10) | U pogledu Luksemburga, ova nedavna procjena pokazala je da od 2016. snažan rast hipotekarnih kredita nastavlja poticati zaduženost kućanstava. Unatoč činjenici da je rast cijena stambenih nekretnina usporio, prethodna dinamika izaziva zabrinutost zbog potencijalne precijenjenosti. Pored toga, najnoviji dokazi o standardima kreditiranja potvrđuju da je značajan udio kućanstava potencijalno osjetljiv na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

(10)

U pogledu Luksemburga, ova nedavna procjena pokazala je da od 2016. snažan rast hipotekarnih kredita nastavlja poticati zaduženost kućanstava. Unatoč činjenici da je rast cijena stambenih nekretnina usporio, prethodna dinamika izaziva zabrinutost zbog potencijalne precijenjenosti. Pored toga, najnoviji dokazi o standardima kreditiranja potvrđuju da je značajan udio kućanstava potencijalno osjetljiv na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

| (11) | Od 2016., a slijedeći preporuke koje je izdalo Comité du Risque Systémique (luksemburško makrobonitetno tijelo), u Luksemburgu je aktivirano nekoliko mjera zasnovanih na kapitalu: i. u 2016., Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, luksemburška Komisija za nadzor financijskog sektora) uvela je za izloženosti prema stanovništvu koje su osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Luksemburgu, prag prosječnog pondera rizika od 15 % za kreditne institucije koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu, u skladu s člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013; i ii. u 2018., Komisija za nadzor financijskog sektora (CSSF) je povećala stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala s 0 % na 0,25 %, počev od 1. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(11)

Od 2016., a slijedeći preporuke koje je izdalo Comité du Risque Systémique (luksemburško makrobonitetno tijelo), u Luksemburgu je aktivirano nekoliko mjera zasnovanih na kapitalu: i. u 2016., Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, luksemburška Komisija za nadzor financijskog sektora) uvela je za izloženosti prema stanovništvu koje su osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Luksemburgu, prag prosječnog pondera rizika od 15 % za kreditne institucije koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu, u skladu s člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013; i ii. u 2018., Komisija za nadzor financijskog sektora (CSSF) je povećala stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala s 0 % na 0,25 %, počev od 1. siječnja 2020.

| (12) | Iako su nacionalna tijela u Luksemburgu predložila uspostavljanje pravnog okvira za pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, te mjere još nisu dostupne u Luksemburgu. Međutim, utvrđene slabosti koje su povezane s rastom cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita kao i s rastućom zaduženosti kućanstava, zahtijevale bi aktiviranje takvih mjera. |
| --- | --- |

(12)

Iako su nacionalna tijela u Luksemburgu predložila uspostavljanje pravnog okvira za pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, te mjere još nisu dostupne u Luksemburgu. Međutim, utvrđene slabosti koje su povezane s rastom cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita kao i s rastućom zaduženosti kućanstava, zahtijevale bi aktiviranje takvih mjera.

| (13) | Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih u Luksemburgu, postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. nedostatak ponude stambenih nekretnina, što je stvaralo pritisak na povećanje cijena stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastitu nekretninu; i ii. odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite, što kućanstvima može djelovati kao poticaj da se prezadužuju. |
| --- | --- |

(13)

Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih u Luksemburgu, postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. nedostatak ponude stambenih nekretnina, što je stvaralo pritisak na povećanje cijena stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastitu nekretninu; i ii. odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite, što kućanstvima može djelovati kao poticaj da se prezadužuju.

| (14) | Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Luksemburgu djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje srednjeročnih slabosti koje su utvrđene u Luksemburgu. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci su namijenjene nadopunjavanju postojećih makrobonitetnih mjera u Luksemburgu, s ciljem jačanja otpornosti. One se ne bi trebale smatrati supstitutima za postojeće mjere zasnovane na kapitalu, koje su i dalje važne za rješavanje postojećih slabosti u portfelju nepodmirenih kredita. Budući da su slabosti, u određenoj mjeri, potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem rješavanja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Luksemburgu bez stvaranja previsokih troškova za luksemburško realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(14)

Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Luksemburgu djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje srednjeročnih slabosti koje su utvrđene u Luksemburgu. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci su namijenjene nadopunjavanju postojećih makrobonitetnih mjera u Luksemburgu, s ciljem jačanja otpornosti. One se ne bi trebale smatrati supstitutima za postojeće mjere zasnovane na kapitalu, koje su i dalje važne za rješavanje postojećih slabosti u portfelju nepodmirenih kredita. Budući da su slabosti, u određenoj mjeri, potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem rješavanja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Luksemburgu bez stvaranja previsokih troškova za luksemburško realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (15) | Svrha ove Preporuke je preporučiti uspostavljanje okvira u luskemburškom pravu za pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, kao i aktiviranje tih mjera čim one postanu dostupne prema nacionalnom pravu. Ova Preporuka također ima za cilj naglasiti potrebu za opsežnijim strateškim mjerama koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava. |
| --- | --- |

(15)

Svrha ove Preporuke je preporučiti uspostavljanje okvira u luskemburškom pravu za pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, kao i aktiviranje tih mjera čim one postanu dostupne prema nacionalnom pravu. Ova Preporuka također ima za cilj naglasiti potrebu za opsežnijim strateškim mjerama koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava.

| (16) | Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji. |
| --- | --- |

(16)

Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

| (17) | Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(17)

Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKE

Preporuka A – Pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

Preporučuje se da Luksemburg uspostavi pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita koje uključuju najmanje sljedeće pravno obvezujuće mjere koje se zasnivaju na korisniku kredita:

| a. | ograničenja koja se primjenjuju na DTI omjer; |
| --- | --- |

a.

ograničenja koja se primjenjuju na DTI omjer;

| b. | ograničenja koja se primjenjuju na DSTI omjer; |
| --- | --- |

b.

ograničenja koja se primjenjuju na DSTI omjer;

| c. | ograničenja koja se primjenjuju na LTV omjer; i |
| --- | --- |

c.

ograničenja koja se primjenjuju na LTV omjer; i

| d. | ograničenja dospijeća. |
| --- | --- |

d.

ograničenja dospijeća.

Preporuka B – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

| 1. | Preporučuje se da, do utvrđivanja pravnog okvira navedenog u Preporuci A, luksemburška nacionalna tijela kojima je povjerena primjena mjera zasnovanih na korisniku kredita, primijenjuju mjere zasnovane na korisniku kredita koje nisu pravno obvezujuće kako bi se spriječio:






  a) | značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili |
| --- | --- | --- |

1.

a)

značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili

| b) | značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata. |
| --- | --- |

b)

značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata.

| 2. | Preporučuje se da, nakon uspostave pravnog okvira navedenog u Preporuci A, luksemburška nacionalna tijela kojima je povjerena primjena mjera zasnovanih na korisniku kredita aktiviraju pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita za daljnje rješavanje ciljeva navedenih u potpreporuci B(1). |
| --- | --- |

2.

Preporuka C – Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

Preporučuje sa da Luksemburg preispita svoje politike s ciljem ograničavanja strukturnih čimbenika koji su pokretali slabosti utvrđene u Luksemburgu kao izvor sistemskog rizika jer potiču kućanstva da preuzmu previsoki hipotekarni dug ili uzrokuju prekomjerni rast cijena stambenih objekata i hipotekarnog duga.

ODJELJAK 2.

PROVEDBA

1.   Definicije

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita; |
| --- | --- |

(a)

„mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

| (b) | „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela; |
| --- | --- |

(b)

„izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

| (c) | „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva; |
| --- | --- |

(c)

„ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva;

| (d) | „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine; |
| --- | --- |

(d)

„srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

| (e) | „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(e)

„makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8);

| (f) | „pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita koje se uvode putem pravno obvezujućih akata; |
| --- | --- |

(f)

„pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita koje se uvode putem pravno obvezujućih akata;

| (g) | „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(g)

„omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

| (h) | „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(h)

„omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

| (i) | „omjer kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(i)

„omjer kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

| (j) | „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(j)

„dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita;

| (k) | „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina). |
| --- | --- |

(k)

„otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina).

2.   Kriteriji za provedbu

| 1. | Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:






  (a) | potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A i Preporuke B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A i Preporuke B;

| (b) | Preporuka A se mora provesti prije potpreporuke B(2) kako bi se osigurala sukladnost s potpreporukom B(2); |
| --- | --- |

(b)

Preporuka A se mora provesti prije potpreporuke B(2) kako bi se osigurala sukladnost s potpreporukom B(2);

| (c) | pri aktiviranju mjera zasnovanih na korisniku kredita na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(c)

pri aktiviranju mjera zasnovanih na korisniku kredita na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (d) | u pogledu Preporuke C, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu; |
| --- | --- |

(d)

u pogledu Preporuke C, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu;

| (e) | posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A, Preporukom B i Preporukom C navedeni su u Prilogu I. |
| --- | --- |

(e)

posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A, Preporukom B i Preporukom C navedeni su u Prilogu I.

| 2. | Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:






  (a) | informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

| (b) | procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke; |
| --- | --- |

(b)

procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

| (c) | podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja. |
| --- | --- |

(c)

podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

3.   Vremenski raspored za praćenje

Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

(a)   Preporuka A

| i. | Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. listopada 2020. dostave ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o provedbi Preporuke A uključujući najmanje izjavu koja pojašnjava je li planirano da se Preporuka A provede i koje tijelo ili tijela će biti odgovorna za odluku o aktiviranju i provedbi mjera zasnovanih na korisniku kredita navedenih u toj Preporuci. ESRB može izvijestiti adresata Preporuke A o svojim stajalištima o privremenom izvješću. |
| --- | --- |

i.

Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. listopada 2020. dostave ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o provedbi Preporuke A uključujući najmanje izjavu koja pojašnjava je li planirano da se Preporuka A provede i koje tijelo ili tijela će biti odgovorna za odluku o aktiviranju i provedbi mjera zasnovanih na korisniku kredita navedenih u toj Preporuci. ESRB može izvijestiti adresata Preporuke A o svojim stajalištima o privremenom izvješću.

| ii. | Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostave ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A. |
| --- | --- |

ii.

Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostave ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A.

(b)   Preporuka B

Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u vezi provedbe mjera zasnovanih na korisniku kredita ili svih drugih dostupnih mjera za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite u Luksemburgu. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

(c)   Preporuka C

Od adresata Preporuke C zahtijeva se da, do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke C. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnje radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

4.   Nadzor i procjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a će:






  (a) | pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

| (b) | provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:






  i. | do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke B; |
| --- | --- | --- |

(b)

provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

i.

do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke B;

| ii. | do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; i |
| --- | --- |

ii.

do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; i

| iii. | do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke B i Preporuke C. |
| --- | --- |

iii.

do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke B i Preporuke C.

| 2. | Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

4

(5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina Luksemburga (SL C 31, 31.1.2017., str. 51.).

6

(7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

8

(9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

9

---

PRILOG I

SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

Preporuka A – Pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

Na Preporuku A primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

| 1. | Luksemburški pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita moraju osigurati da:






  (a) | ograničenja koja se primijenjuju na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI) i na omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI), kao i na ograničenja dospijeća, su primijenjiva na kredite izdane svim vrstama korisnika kredita i od strane svih vrsta davatelja kredita, kako bi se izbjeglo zaobilaženje ograničenja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ograničenja koja se primijenjuju na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI) i na omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI), kao i na ograničenja dospijeća, su primijenjiva na kredite izdane svim vrstama korisnika kredita i od strane svih vrsta davatelja kredita, kako bi se izbjeglo zaobilaženje ograničenja;

| (b) | kada se izračunava omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV), jedino se nekretnine mogu smatrati kolateralom; |
| --- | --- |

(b)

kada se izračunava omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV), jedino se nekretnine mogu smatrati kolateralom;

| (c) | luksemburška nacionalna tijela kojima je povjereno aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita u stanju su na učinkovit i preventivan način aktivirati pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku te im je omogućena potrebna fleksibilnost za stvaranje tih mjera u skladu s utvrđenim slabostima. |
| --- | --- |

(c)

luksemburška nacionalna tijela kojima je povjereno aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita u stanju su na učinkovit i preventivan način aktivirati pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku te im je omogućena potrebna fleksibilnost za stvaranje tih mjera u skladu s utvrđenim slabostima.

| 2. | Luksemburški pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita treba stupiti na snagu ne kasnije od 1. srpnja 2021. |
| --- | --- |

2.

Preporuka B – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

Na Preporuku B primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

| 1. | Kako bi se spriječio:






  a) | značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili |
| --- | --- | --- |

1.

a)

značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili

| b) | značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata; |
| --- | --- |

b)

značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata;

Luksemburška nacionalna tijela trebaju koristiti jednu ili kombinaciju više mjera zasnovanih na korisniku kredita (npr. ograničenja na LTV omjer u kombinaciji s ograničenjima na DTI omjer ili na DSTI omjer, i ograničenja dospjeća), kako bi se osigurala učinkovitost postojećih mjera i umanjila svaka mogućnost njihovog zaobilaženja ili nenamjerne posljedice koje bi mogle umanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima.

| 2. | Prije aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita, trebalo bi napraviti procjenu položaja Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja odgovarajuće kalibracije i postupnog uvođenje takvih mjera. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Luksemburgu; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na korisniku kredita, početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera i rezultatu procjene slabosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nakon što je pravni okvir naveden u Preporuci A na snazi, luksemburška nacionalna tijela kojima je povjerena primjena mjera zasnovanih na korisnicima kredita mogu odlučiti zadržati mjere zasnovane na korisnicima kredita koje nisu pravno obvezujuće, pod uvjetom da postoje dokazi da su utvrđene slabosti na odgovarajući način ublažene takvim mjerama. |
| --- | --- |

4.

Preporuka C – Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

Na Preporuku C primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

Pri oblikovanju mogućih politika i prije provedbe promjena politike, trebalo bi napraviti procjenu utjecaja predloženih mjera razmatranjem položaja Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima, radi osiguravanja da takve mjere ne dovedu do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu.

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/22

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj

(ESRB/2019/7)

(2019/C 366/04)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike  (1)
  , a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,

budući da:

| (1) | Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

| (2) | Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete. |
| --- | --- |

(2)

Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

| (3) | Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (4) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. |
| --- | --- |

(4)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

| (5) | Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika. |
| --- | --- |

(5)

Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

| (6) | Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci. |
| --- | --- |

(6)

Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

| (7) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Nizozemska (6). |
| --- | --- |

(7)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Nizozemska (6).

| (8) | Glavna slabost utvrđena 2016. na tržištu stambenih nekretnina u Nizozemskoj odnosila se na visoku zaduženost kućanstava, sa značajnim udjelom hipotekarnih dužnika čiji je ukupni dug premašio vrijednost njihovih stambenih nekretnina. Ova je slabost između ostalog odrazila činjenicu da iako se udio novih amortizirajućih hipotekarnih kredita povećavao, značajan udio postojećih hipotekarnih kredita nisu bili amortizirani, neovisno o činjenici što tijekom 2016. nije bilo znakova procijenjenosti te su se cijene stambenih objekata u većim gradovima vraćale na razine prije krize. |
| --- | --- |

(8)

Glavna slabost utvrđena 2016. na tržištu stambenih nekretnina u Nizozemskoj odnosila se na visoku zaduženost kućanstava, sa značajnim udjelom hipotekarnih dužnika čiji je ukupni dug premašio vrijednost njihovih stambenih nekretnina. Ova je slabost između ostalog odrazila činjenicu da iako se udio novih amortizirajućih hipotekarnih kredita povećavao, značajan udio postojećih hipotekarnih kredita nisu bili amortizirani, neovisno o činjenici što tijekom 2016. nije bilo znakova procijenjenosti te su se cijene stambenih objekata u većim gradovima vraćale na razine prije krize.

| (9) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

| (10) | U pogledu Nizozemske, ova nedavna procjena pokazala je da se od 2016. zaduženost kućanstava blago smanjila, te se udio novih hipotekarnih kredita koji nisu bili amortizirani također nastavio smanjivati. S druge strane, cijene stambenih nekretnina nastavile su se povećavati, dovodeći do područja precijenjenosti u većim gradovima. U tom kontekstu, omjeri vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) za nove hipotekarne kredite ostali su visoki, naročito zbog toga što propisano ograničenje od 100 % koje se primjenjuje na LTV omjer ne zahtijeva dodatni kolateral u slučaju smanjenja cijena stambenih objekata. Slabosti koje su ovi događaji predstavljali u odnosu na financijsku stabilnost nisu se odrazile u primjeni pondera rizika za hipotekarne kredite u Nizozemskoj, koji su među najnižima u EGP-u. |
| --- | --- |

(10)

U pogledu Nizozemske, ova nedavna procjena pokazala je da se od 2016. zaduženost kućanstava blago smanjila, te se udio novih hipotekarnih kredita koji nisu bili amortizirani također nastavio smanjivati. S druge strane, cijene stambenih nekretnina nastavile su se povećavati, dovodeći do područja precijenjenosti u većim gradovima. U tom kontekstu, omjeri vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) za nove hipotekarne kredite ostali su visoki, naročito zbog toga što propisano ograničenje od 100 % koje se primjenjuje na LTV omjer ne zahtijeva dodatni kolateral u slučaju smanjenja cijena stambenih objekata. Slabosti koje su ovi događaji predstavljali u odnosu na financijsku stabilnost nisu se odrazile u primjeni pondera rizika za hipotekarne kredite u Nizozemskoj, koji su među najnižima u EGP-u.

| (11) | Postupno pooštravanje pravno obvezujućeg ograničenja koje se primjenjuje na LTV omjer se nastavilo te je smanjeno na 100 % tijekom 2018. (od 106 % tijekom 2012.). Tijekom 2018., nizozemska vlada je također objavila da će postupno smanjivati najvišu stopu po kojoj se mogu odbijati kamate plaćene na hipotekarne kredite, od 49.5 % u 2018. na otprilike 37 % u 2023. |
| --- | --- |

(11)

Postupno pooštravanje pravno obvezujućeg ograničenja koje se primjenjuje na LTV omjer se nastavilo te je smanjeno na 100 % tijekom 2018. (od 106 % tijekom 2012.). Tijekom 2018., nizozemska vlada je također objavila da će postupno smanjivati najvišu stopu po kojoj se mogu odbijati kamate plaćene na hipotekarne kredite, od 49.5 % u 2018. na otprilike 37 % u 2023.

| (12) | Iako je makrobonitetno tijelo u Nizozemskoj (Financieel Stabiliteitscomité) predložilo daljnje pooštravanje pravno obvezujućeg ograničenja koje se primjenjuje na LTV omjer, na 90 %, nizozemska vlada, koja je ovlaštena za provedbu tih mjera, odlučila je ne slijediti tu preporuku. Nadalje, budući da postojeći pravni okvir ne određuje mehanizam „postupiti ili obrazložiti” za preporuke makrobonitetnog tijela, nizozemska vlada nije formalno obvezna obrazložiti svoje nepostupanje makrobonitetnom tijelu, već je samo obrazložila svoje stajalište nizozemskom parlamentu. Međutim, kako bi se razmotrile slabosti utvrđene u Nizozemskoj u pogledu područja precijenjenosti cijena stambenih objekata i kolateralizacije novih hipotekarnih kredita, ograničenje koje se primjenjuje na LTV omjer trebalo bi se smanjiti. Osim toga, nema makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu - na primjer, viši ponderi rizika za hipotekarne kredite, koji se trenutno primjenjuju radi rješavanja akumuliranih slabosti povezanih s kolateralizacijom postojećih hipotekarnih kredita i mogućih sekundarnih utjecaja povezanih sa zaduženošću kućanstava. |
| --- | --- |

(12)

Iako je makrobonitetno tijelo u Nizozemskoj (Financieel Stabiliteitscomité) predložilo daljnje pooštravanje pravno obvezujućeg ograničenja koje se primjenjuje na LTV omjer, na 90 %, nizozemska vlada, koja je ovlaštena za provedbu tih mjera, odlučila je ne slijediti tu preporuku. Nadalje, budući da postojeći pravni okvir ne određuje mehanizam „postupiti ili obrazložiti” za preporuke makrobonitetnog tijela, nizozemska vlada nije formalno obvezna obrazložiti svoje nepostupanje makrobonitetnom tijelu, već je samo obrazložila svoje stajalište nizozemskom parlamentu. Međutim, kako bi se razmotrile slabosti utvrđene u Nizozemskoj u pogledu područja precijenjenosti cijena stambenih objekata i kolateralizacije novih hipotekarnih kredita, ograničenje koje se primjenjuje na LTV omjer trebalo bi se smanjiti. Osim toga, nema makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu - na primjer, viši ponderi rizika za hipotekarne kredite, koji se trenutno primjenjuju radi rješavanja akumuliranih slabosti povezanih s kolateralizacijom postojećih hipotekarnih kredita i mogućih sekundarnih utjecaja povezanih sa zaduženošću kućanstava.

| (13) | Iako omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI) za hipotekarne kredite ima važne značajke smanjenja rizika, kao što su pretpostavke o mogućem povećanju kamatnih stopa, određeni elementi postojeće metodologije za kalibraciju ograničenja koje se primjenjuje na DSTI omjer u Nizozemskoj, smanjuju učinkovitost mjera i mogu povećati njihove procikličke učinke na financijske i gospodarske cikluse. Iako su provedene određene prilagodbe (kao što su uporaba četverogodišnjeg prosjeka za izračunate prosjeke kao ulaznog podatka za kalibraciju) radi razmatranja određenih procikličkih elemenata metodologije, neki od tih elemenata i dalje postoje. |
| --- | --- |

(13)

Iako omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI) za hipotekarne kredite ima važne značajke smanjenja rizika, kao što su pretpostavke o mogućem povećanju kamatnih stopa, određeni elementi postojeće metodologije za kalibraciju ograničenja koje se primjenjuje na DSTI omjer u Nizozemskoj, smanjuju učinkovitost mjera i mogu povećati njihove procikličke učinke na financijske i gospodarske cikluse. Iako su provedene određene prilagodbe (kao što su uporaba četverogodišnjeg prosjeka za izračunate prosjeke kao ulaznog podatka za kalibraciju) radi razmatranja određenih procikličkih elemenata metodologije, neki od tih elemenata i dalje postoje.

| (14) | Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih u Nizozemskoj, postoje i strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene stambenih objekata i duga za kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine; i ii. odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite, što može djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. |
| --- | --- |

(14)

Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih u Nizozemskoj, postoje i strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene stambenih objekata i duga za kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine; i ii. odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite, što može djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje.

| (15) | Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi u Nizozemskoj djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstva u srednjoročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci imaju za cilj nadopunjavanje postojećih makrobonitetnih mjera u Nizozemskoj. |
| --- | --- |

(15)

Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi u Nizozemskoj djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstva u srednjoročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci imaju za cilj nadopunjavanje postojećih makrobonitetnih mjera u Nizozemskoj.

| (16) | Budući da su slabosti u određenoj mjeri potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem rješavanja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Nizozemskoj bez stvaranja previsokih troškova za nizozemsko realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(16)

Budući da su slabosti u određenoj mjeri potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem rješavanja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Nizozemskoj bez stvaranja previsokih troškova za nizozemsko realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (17) | Svrha ove Preporuke je preporučiti: a) uspostavu mehanizma „postupiti ili obrazložiti” u nizozemskom pravu u odnosu na preporuke izdane od strane makrobonitetnog tijela o aktiviranju pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita; b) pooštravanje postojećih pravno obvezujućih ograničenja koja se primjenjuju na LTV omjer; c) izmjenu metodologije za određivanje maksimalnog ograničenja koje se primjenjuje na DSTI omjer; i d) aktiviranje mjera zasnovanih na kapitalu kako bi se osigurala otpornost bankarskog sektora u odnosu na srednjoročne slabosti utvrđene u Nizozemskoj. Ova Preporuka također ima za cilj naglasiti potrebu za opsežnijim strateškim mjerama koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava. |
| --- | --- |

(17)

Svrha ove Preporuke je preporučiti: a) uspostavu mehanizma „postupiti ili obrazložiti” u nizozemskom pravu u odnosu na preporuke izdane od strane makrobonitetnog tijela o aktiviranju pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita; b) pooštravanje postojećih pravno obvezujućih ograničenja koja se primjenjuju na LTV omjer; c) izmjenu metodologije za određivanje maksimalnog ograničenja koje se primjenjuje na DSTI omjer; i d) aktiviranje mjera zasnovanih na kapitalu kako bi se osigurala otpornost bankarskog sektora u odnosu na srednjoročne slabosti utvrđene u Nizozemskoj. Ova Preporuka također ima za cilj naglasiti potrebu za opsežnijim strateškim mjerama koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava.

| (18) | Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji. |
| --- | --- |

(18)

Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

| (19) | Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(19)

Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKE

Preporuka A - pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

Preporučuje se da Nizozemska osigura da su ovlasti makrobonitetnog tijela za davanje preporuka u odnosu na sve važeće pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita upotpunjene mehanizmom „postupiti ili obrazložiti”, ili alternativno, kada to nije moguće na temelju nizozemskog prava, da se uspostavi mehanizam odgovornosti kako bi se javno obznanila stajališta tijela nadležnog za primjenu mjera zasnovanih na korisniku kredita uslijed preporuke koju je izdalo makrobonitetno tijelo u Nizozemskoj.

Preporuka B - Pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita i pristup kalibraciji

| 1. | Preporučuje se da Nizozemska smanji postojeće pravno obvezujuće ograničenje koje se primjenjuje na LTV omjer, osiguravajući na taj način da kolateral za nove hipotekarne kredite bude dostatan za pokriće kreditnih gubitaka koji odgovaraju mogućem smanjenju cijena stambenih objekata u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta. |
| --- | --- |

1.

Preporučuje se da Nizozemska smanji postojeće pravno obvezujuće ograničenje koje se primjenjuje na LTV omjer, osiguravajući na taj način da kolateral za nove hipotekarne kredite bude dostatan za pokriće kreditnih gubitaka koji odgovaraju mogućem smanjenju cijena stambenih objekata u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta.

| 2. | Preporučuje se da Nizozemska promijeni metodologiju za određivanje maksimalnog ograničenja koje se primjenjuje na DSTI omjer tako da mjera ne dovede do povećane procikličnosti gospodarskih i financijskih ciklusa. |
| --- | --- |

2.

Preporučuje se da Nizozemska promijeni metodologiju za određivanje maksimalnog ograničenja koje se primjenjuje na DSTI omjer tako da mjera ne dovede do povećane procikličnosti gospodarskih i financijskih ciklusa.

Preporuka C - Aktiviranje mjera zasnovanih na kapitalu

Preporučuje se da makrobonitetno tijelo, imenovano tijelo ili nadležno tijelo u Nizozemskoj ovisno o slučaju, osigura, aktiviranje mjera zasnovanih na kapitalu, otpornost kreditnih institucija koje su dobile odobrenje za rad u Nizozemskoj suočavajući se s mogućim ostvarenjem sistemskog rizika povezanog sa stambenim nekretninama koji može dovesti do izravnih ili neizravnih kreditnih gubitaka koji proizlaze iz hipotekarnih kredita ili nastaju kao posljedica smanjenja potrošnje kućanstava koja imaju stambene kredite.

Preporuka D - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

Preporučuje sa da Nizozemska preispita svoje politike s ciljem ograničavanja strukturnih čimbenika koji su pokrenuli slabosti utvrđene u Nizozemskoj kao izvor sistemskog rizika koji potiču kućanstva da preuzmu previsoki hipotekarni dug ili uzrokuju prekomjerni rast cijena stambenih objekata i hipotekarnog duga.

ODJELJAK 2.

PROVEDBA

1.   Definicije

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita; |
| --- | --- |

(a)

„mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

| (b) | „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela; |
| --- | --- |

(b)

„izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

| (c) | „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva, |
| --- | --- |

(c)

„ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva,

| (d) | „omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(d)

„omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

| (e) | „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(e)

„makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8);

| (f) | „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina); |
| --- | --- |

(f)

„otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

| (g) | „omjer otplate duga i u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(g)

„omjer otplate duga i u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

| (h) | „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine; |
| --- | --- |

(h)

„srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

| (i) | „pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači mjere zasnovane na korisniku kredita koje su uvedene pravno obvezujućim aktima. |
| --- | --- |

(i)

„pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači mjere zasnovane na korisniku kredita koje su uvedene pravno obvezujućim aktima.

2.   Kriteriji za provedbu

| 1. | Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:






  (a) | potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A, Preporuke B, Preporuke C i Preporuke D; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A, Preporuke B, Preporuke C i Preporuke D;

| (b) | pri smanjenju postojećeg ograničenja koje se odnosi na LTV omjer na temelju Preporuke B, kalibracija i postupno uvođenje mjere trebale bi uzeti u obzir položaj Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(b)

pri smanjenju postojećeg ograničenja koje se odnosi na LTV omjer na temelju Preporuke B, kalibracija i postupno uvođenje mjere trebale bi uzeti u obzir položaj Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (c) | pri aktiviranju mjera zasnovanih na kapitalu na temelju Preporuke C, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(c)

pri aktiviranju mjera zasnovanih na kapitalu na temelju Preporuke C, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (d) | u pogledu Preporuke D, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokrenu ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj; |
| --- | --- |

(d)

u pogledu Preporuke D, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokrenu ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj;

| (e) | posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom B, Preporukom C i Preporukom D navedeni su u Prilogu I. |
| --- | --- |

(e)

posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom B, Preporukom C i Preporukom D navedeni su u Prilogu I.

| 2. | Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:






  (a) | informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

| (b) | procjenu slabosti povezanih sa područjima precijenjenosti stambenih objekata i kolateralizacije novih i postojećih hipotekarnih kredita, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV omjerima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke; |
| --- | --- |

(b)

procjenu slabosti povezanih sa područjima precijenjenosti stambenih objekata i kolateralizacije novih i postojećih hipotekarnih kredita, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV omjerima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

| (c) | podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja. |
| --- | --- |

(c)

podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

3.   Vremenski raspored za praćenje

Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

| (a) | Preporuka A

  Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostavi ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A. |
| --- | --- |

(a)

Preporuka A

Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostavi ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A.

| (b) | Preporuka B

  Od adresata potpreporuke B(1) zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostavi ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u odnosu na pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.
  Od adresata potpreporuke B(2) zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostavi ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi potpreporuke B(2). Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

(b)

Preporuka B

Od adresata potpreporuke B(1) zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostavi ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u odnosu na pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

Od adresata potpreporuke B(2) zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostavi ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi potpreporuke B(2). Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

| (c) | Preporuka C

  Od adresata Preporuke C zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u odnosu na provedbu mjera zasnovanih na kapitalu. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

(c)

Preporuka C

Od adresata Preporuke C zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u odnosu na provedbu mjera zasnovanih na kapitalu. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

| (d) | Preporuka D

  Od adresata Preporuke D zahtijeva se da, do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke D. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnje radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

(d)

Preporuka D

Od adresata Preporuke D zahtijeva se da, do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke D. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnje radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

4.   Praćenje i procjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a će:






  (a) | pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

| (b) | provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:






  i. | do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom potpreporuke B(1) i Preporuke C; |
| --- | --- | --- |

(b)

provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

i.

do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom potpreporuke B(1) i Preporuke C;

| ii. | do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A, potpreporuka B(1) i B(2) i Preporuke C; |
| --- | --- |

ii.

do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A, potpreporuka B(1) i B(2) i Preporuke C;

| iii. | do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom potpreporuke B(1) i Preporuke C i D; |
| --- | --- |

iii.

do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom potpreporuke B(1) i Preporuke C i D;

| 2. | Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (OJ C 170, 15.6.2013., str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

4

(5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/10 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 53.).

6

(7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

8

(9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

9

---

PRILOG I.

SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

Preporuka B - Pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita i pristup kalibraciji

Na potpreporuku B(1) primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.

Prije daljnjeg smanjenja postojećih ograničenja koja se primjenjuju na LTV omjer, trebalo bi napraviti procjenu položaja NIzozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja prikladne kalibracije i postupnog uvođenja tih mjera.

Na potpreporuku B(2) primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.

Prilikom kalibracije ograničenje koje se primjenjuje na DSTI omjer, Nizozemska bi trebala procijeniti moguće procikličke učinke različitih elemenata metodologije koja se upotrijebila za kalibraciju.

Preporuka C - Aktiviranje mjera zasnovanih na kapitalu

Na Preporuku C primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

| 1. | Prije aktiviranja mjera zasnovanih na kapitalu, trebalo bi napraviti procjenu položaja Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja bi li aktiviranje takvih mjera bilo prikladno. |
| --- | --- |

1.

Prije aktiviranja mjera zasnovanih na kapitalu, trebalo bi napraviti procjenu položaja Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja bi li aktiviranje takvih mjera bilo prikladno.

| 2. | Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na kapitalu, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Nizozemskoj; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na kapitalu, početnoj kalibraciji tih mjera i rezultatu procjene slabosti. |
| --- | --- |

2.

Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na kapitalu, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Nizozemskoj; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na kapitalu, početnoj kalibraciji tih mjera i rezultatu procjene slabosti.

Preporuka D - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

Na Preporuku D. primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.

Pri oblikovanju mogućih politika i prije provedbe promjena politike, trebalo bi napraviti procjenu utjecaja predloženih mjera razmatranjem položaja Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima, radi osiguravanja da takve mjere ne dovedu do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj.

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/29

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj

(ESRB/2019/8)

(2019/C 366/05)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. Studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,

budući da:

| (1) | Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

| (2) | Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete. |
| --- | --- |

(2)

Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

| (3) | Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (4) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. |
| --- | --- |

(4)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

| (5) | Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika. |
| --- | --- |

(5)

Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

| (6) | Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci. |
| --- | --- |

(6)

Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

| (7) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Finska (6). |
| --- | --- |

(7)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Finska (6).

| (8) | Glavna slabost utvrđena na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Finskoj je bila visoka i rastuća zaduženost kućanstva, sa značajnim udjelom kućanstava potencijalno osjetljivim na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tom tržištu. |
| --- | --- |

(8)

Glavna slabost utvrđena na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Finskoj je bila visoka i rastuća zaduženost kućanstva, sa značajnim udjelom kućanstava potencijalno osjetljivim na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tom tržištu.

| (9) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

| (10) | U pogledu Finske, ova nedavna procjena pokazala je da je zaduženost kućanstva viša nego što je bila u 2016. U posljednje vrijeme, ovo povećanje se dijelom odnosi na kredite koje su uzela društva za stanogradnju (8), koji su potom otplaćeni iz prihoda kućanstava i drugih investitora koji drže udjele u tim društvima. Pored toga, novo dostupni dokazi o standardima kreditiranja za nove hipotekarne kredite podržavaju prethodne dokaze o potencijalnoj osjetljivosti značajnog dijela kućanstava, koja uzimaju nove hipotekarne kredite, na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

(10)

U pogledu Finske, ova nedavna procjena pokazala je da je zaduženost kućanstva viša nego što je bila u 2016. U posljednje vrijeme, ovo povećanje se dijelom odnosi na kredite koje su uzela društva za stanogradnju (8), koji su potom otplaćeni iz prihoda kućanstava i drugih investitora koji drže udjele u tim društvima. Pored toga, novo dostupni dokazi o standardima kreditiranja za nove hipotekarne kredite podržavaju prethodne dokaze o potencijalnoj osjetljivosti značajnog dijela kućanstava, koja uzimaju nove hipotekarne kredite, na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

| (11) | Od 2016. godine, finska nacionalna tijela su postrožila ili uvela nekoliko mjera zasnovanih na korisniku kredita i mjera zasnovanih na kapitalu: i. u 2017. Odbor Finanssivalvonta (finsko tijelo za financijski nadzor) uvelo je, u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, prag prosječnog pondera rizika od 15 % za kreditne institucije koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu; ii. u 2018., zaštitni sloj za sistemski rizik od između 1 % i 3 % bio je nametnut svim kreditnim institucijama; iii. u 2018. ograničenje koje se primijenjuje na omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) postroženo je od 90 % na 85 %; i iv. također u 2018., Finanssivalvonta je izdala preporuke koje se odnose na standarde kreditiranja za nove kredite, koji su se također primijenjivali na kredite izdane društvima za stanogradnju. Pored toga, odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite je smanjen sa 100 % u 2011. na 25 % u 2019. |
| --- | --- |

(11)

Od 2016. godine, finska nacionalna tijela su postrožila ili uvela nekoliko mjera zasnovanih na korisniku kredita i mjera zasnovanih na kapitalu: i. u 2017. Odbor Finanssivalvonta (finsko tijelo za financijski nadzor) uvelo je, u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, prag prosječnog pondera rizika od 15 % za kreditne institucije koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu; ii. u 2018., zaštitni sloj za sistemski rizik od između 1 % i 3 % bio je nametnut svim kreditnim institucijama; iii. u 2018. ograničenje koje se primijenjuje na omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) postroženo je od 90 % na 85 %; i iv. također u 2018., Finanssivalvonta je izdala preporuke koje se odnose na standarde kreditiranja za nove kredite, koji su se također primijenjivali na kredite izdane društvima za stanogradnju. Pored toga, odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite je smanjen sa 100 % u 2011. na 25 % u 2019.

| (12) | Unatoč tim nedavno uvedenim mjerama, i osim ograničenja koje se primijenjuje na LTV omjer, druge pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, odnosno ograničenja koja se odnose na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI), omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI) i ograničenja dospjelosti, još uvijek nisu dostupne u finskoj, iako bi takve mjere u srednjeročnom razdoblju mogle biti potrebne ako slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava nastave rasti. Aktiviranje ograničenja koja se odnose ili na DTI omjer ili na DSTI omjer, u kombinaciji s ograničenjima dospijeća, povećala bi učinkovitost postojećih makrobonitetnih mjera koje su već uvedene. Pored toga, LTV omjer je trenutno utvrđen na način koji omogućava da se i druga imovina, pored nekretnina, može smatrati kolateralom. |
| --- | --- |

(12)

Unatoč tim nedavno uvedenim mjerama, i osim ograničenja koje se primijenjuje na LTV omjer, druge pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, odnosno ograničenja koja se odnose na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI), omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI) i ograničenja dospjelosti, još uvijek nisu dostupne u finskoj, iako bi takve mjere u srednjeročnom razdoblju mogle biti potrebne ako slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava nastave rasti. Aktiviranje ograničenja koja se odnose ili na DTI omjer ili na DSTI omjer, u kombinaciji s ograničenjima dospijeća, povećala bi učinkovitost postojećih makrobonitetnih mjera koje su već uvedene. Pored toga, LTV omjer je trenutno utvrđen na način koji omogućava da se i druga imovina, pored nekretnina, može smatrati kolateralom.

| (13) | Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Finskoj djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava u srednjeročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci su namijenjene nadopunjavanju postojećih makrobonitetnih mjera u Finskoj. |
| --- | --- |

(13)

Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Finskoj djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava u srednjeročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci su namijenjene nadopunjavanju postojećih makrobonitetnih mjera u Finskoj.

| (14) | Svrha ove Preporuke je preporučiti uključivanje u finsko pravo dodatnih pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita, kao i donošenje takvih mjera za spriječavanje povećanja slabosti povezanih sa zaduženosšću kućanstava. |
| --- | --- |

(14)

Svrha ove Preporuke je preporučiti uključivanje u finsko pravo dodatnih pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita, kao i donošenje takvih mjera za spriječavanje povećanja slabosti povezanih sa zaduženosšću kućanstava.

| (15) | Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji. |
| --- | --- |

(15)

Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

| (16) | Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(16)

Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKE

Preporuka A – Pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

| 1. | Preporučuje se da Finska osigura da postojeći pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita uključuje najmanje sljedeće pravno obvezujuće mjere koje se zasnivaju na korisniku kredita:






  (a) | ili ograničenja koja se primijenjuju na DTI omjer ili ograničenja koja se odnose na DSTI omjer; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ili ograničenja koja se primijenjuju na DTI omjer ili ograničenja koja se odnose na DSTI omjer;

| (b) | ograničenja koja se odnose na LTV omjer; i |
| --- | --- |

(b)

ograničenja koja se odnose na LTV omjer; i

| (c) | ograničenja dospjelosti. |
| --- | --- |

(c)

ograničenja dospjelosti.

| 2. | Preporučuje se da Finska izmijeni definiciju LTV omjera u postojećem pravnom okviru za mjere zasnovane na korisniku kredita. |
| --- | --- |

2.

Preporuka B – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

| 1. | Preporučuje se da, do utvrđivanja pravnog okvira navedenog u Preporuci A, finska nacionalna tijela kojima je povjerena primjena mjera zasnovanih na korisniku kredita, primijenjuju mjere zasnovane na korisniku kredita koje nisu pravno obvezujuće kako bi se spriječio značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Preporučuje se da, nakon što postojeći pravni okvri bude izmijenjen kako je navedeno u Preporuci A, finska nacionalna tijela kojima je povjereno aktiviranje ili kalibracija mjera zasnovanih na korisniku kredita povezana s dohotkom, aktiviraju odnosno kalibriraju pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita povezane s dohotkom za daljnje rješavanje ciljeva navedenih u potpreporuci B(1). |
| --- | --- |

2.

ODJELJAK 2.

PROVEDBA

1.   Definicije

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita; |
| --- | --- |

(a)

„mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

| (b) | „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela; |
| --- | --- |

(b)

„izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

| (c) | „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva; |
| --- | --- |

(c)

„ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva;

| (d) | „omjer kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(d)

„omjer kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

| (e) | „pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita koje se uvode putem pravno obvezujućih akata; |
| --- | --- |

(e)

„pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita koje se uvode putem pravno obvezujućih akata;

| (f) | „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(f)

„omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

| (g) | „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina); |
| --- | --- |

(g)

„otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

| (h) | „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(h)

„omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

| (i) | „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(i)

„dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita;

| (j) | „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine; |
| --- | --- |

(j)

„srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

| (k) | „mjere zasnovane na korisniku kredita povezane s dohotkom” znači ograničenja koja se primijenjuju na DTI omjer i ograničenja koja se primijenjuju na DSTI omjer; |
| --- | --- |

(k)

„mjere zasnovane na korisniku kredita povezane s dohotkom” znači ograničenja koja se primijenjuju na DTI omjer i ograničenja koja se primijenjuju na DSTI omjer;

| (l) | „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (9). |
| --- | --- |

(l)

„makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (9).

2.   Kriteriji za provedbu

| 1. | Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:






  (a) | potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A i Preporuke B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A i Preporuke B;

| (b) | Preporuka A se mora provesti prije potpreporuke B(2) kako bi se osigurala sukladnost s potpreporukom B(2); |
| --- | --- |

(b)

Preporuka A se mora provesti prije potpreporuke B(2) kako bi se osigurala sukladnost s potpreporukom B(2);

| (c) | pri aktiviranju mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Finske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(c)

pri aktiviranju mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Finske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (d) | posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A i Preporukom B navedeni su u Prilogu I. |
| --- | --- |

(d)

posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A i Preporukom B navedeni su u Prilogu I.

| 2. | Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:






  (a) | informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

| (b) | procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima, i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (10), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke; |
| --- | --- |

(b)

procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima, i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (10), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

| (c) | podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja. |
| --- | --- |

(c)

podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

3.   Vremenski raspored za praćenje

Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

| (a) | Preporuka A







  i. | Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. listopada 2020. dostave ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o provedbi Preporuke A uključujući najmanje izjavu koja pojašnjava je li planirano da se Preporuka A provede i koje tijelo ili tijela će biti odgovorna za odluku o aktiviranju i provedbi mjera zasnovanih na korisniku kredita navedenih u toj Preporuci. ESRB može izvijestiti adresata Preporuke A o svojim stajalištima o privremenom izvješću. |
| --- | --- | --- |

(a)

Preporuka A

i.

Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. listopada 2020. dostave ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o provedbi Preporuke A uključujući najmanje izjavu koja pojašnjava je li planirano da se Preporuka A provede i koje tijelo ili tijela će biti odgovorna za odluku o aktiviranju i provedbi mjera zasnovanih na korisniku kredita navedenih u toj Preporuci. ESRB može izvijestiti adresata Preporuke A o svojim stajalištima o privremenom izvješću.

| ii. | Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostave ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A. |
| --- | --- |

ii.

Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostave ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A.

| (b) | Preporuka B

  Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u vezi provedbe mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom ili svih drugih dostupnih mjera za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite u Finskoj. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

(b)

Preporuka B

Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u vezi provedbe mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom ili svih drugih dostupnih mjera za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite u Finskoj. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

4.   Nadzor i procjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a će:






  (a) | pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

| (b) | provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:






  i. | do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke B; |
| --- | --- | --- |

(b)

provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

i.

do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke B;

| ii. | do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; i |
| --- | --- |

ii.

do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; i

| iii. | do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke B. |
| --- | --- |

iii.

do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke B.

| 2. | Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

4

(5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina Finske (SL C 31, 31.1.2017., str. 49).

6

(7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Na finskom: asunto-osakeyhtiö.

8

-osakeyhtiö

(9)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

9

(10)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

10

---

PRILOG I.

SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

Preporuka A – Pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

Na Preporuku A primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

| 1. | Finski pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita moraju osigurati da:






  (a) | ograničenja koja se primijenjuju na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI) i na omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI), kao i na ograničenja dospijeća, su primijenjiva na kredite izdane svim vrstama korisnika kredita i od strane svih vrsta davatelja kredita, kako bi se izbjeglo zaobilaženje ograničenja pomoću kredita društvima za stanogradnju ili drugim metodama; |
| --- | --- | --- |

1.

Finski pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita moraju osigurati da:

(a)

ograničenja koja se primijenjuju na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI) i na omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI), kao i na ograničenja dospijeća, su primijenjiva na kredite izdane svim vrstama korisnika kredita i od strane svih vrsta davatelja kredita, kako bi se izbjeglo zaobilaženje ograničenja pomoću kredita društvima za stanogradnju ili drugim metodama;

| (b) | kada se izračunava omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV), jedino se nekretnine mogu smatrati kolateralom; |
| --- | --- |

(b)

kada se izračunava omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV), jedino se nekretnine mogu smatrati kolateralom;

| (c) | finska nacionalna tijela kojima je povjerena aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita u stanju su na učinkovit i preventivan način aktivirati pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku te im je omogućena potrebna fleksibilnost za stvaranje tih mjera u skladu s utvrđenim slabostima. |
| --- | --- |

(c)

finska nacionalna tijela kojima je povjerena aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita u stanju su na učinkovit i preventivan način aktivirati pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku te im je omogućena potrebna fleksibilnost za stvaranje tih mjera u skladu s utvrđenim slabostima.

| 2. | Izmjene finskog pravnog okvira za mjere zasnovane na korisniku kredita trebaju stupiti na snagu najkasnije 1. srpnja 2021. |
| --- | --- |

2.

Izmjene finskog pravnog okvira za mjere zasnovane na korisniku kredita trebaju stupiti na snagu najkasnije 1. srpnja 2021.

Preporuka B – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom

Na Preporuku B primjenjuju se sljedeći kriterij usklađenosti:

| 1. | Kako bi se spriječio značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina, finska nacionalna tijela trebaju koristiti jednu ili kombinaciju više mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom (npr. ograničenja na LTV omjer u kombinaciji s ograničenjima na DTI omjer ili na DSTI omjer, i ograničenja dospjeća), kako bi se osigurala učinkovitost postojećih mjera i umanjila svaka mogućnost njihovog zaobilaženja ili nenamjerne posljedice koje bi mogle umanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima. |
| --- | --- |

1.

Kako bi se spriječio značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina, finska nacionalna tijela trebaju koristiti jednu ili kombinaciju više mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom (npr. ograničenja na LTV omjer u kombinaciji s ograničenjima na DTI omjer ili na DSTI omjer, i ograničenja dospjeća), kako bi se osigurala učinkovitost postojećih mjera i umanjila svaka mogućnost njihovog zaobilaženja ili nenamjerne posljedice koje bi mogle umanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima.

| 2. | Prije aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, trebalo bi napraviti procjenu položaja Finske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja odgovarajuće kalibracije i postupnog uvođenje takvih mjera. |
| --- | --- |

2.

Prije aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, trebalo bi napraviti procjenu položaja Finske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja odgovarajuće kalibracije i postupnog uvođenje takvih mjera.

| 3. | Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Finskoj; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera i rezultatu procjene slabosti. |
| --- | --- |

3.

Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Finskoj; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera i rezultatu procjene slabosti.

| 4. | Prilikom aktiviranja ili kalibriranja mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, finska nacionalna tijela kojima je povjereno aktiviranje ili kalibriranje mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom trebaju uzeti u obzir sve kredite koje kućanstva trebaju otplaćivati iz svog dohotka, bez obzira na vrstu kredita (tj. postupati s kreditima izdanim društvima za stanogradnju kao sa zaduženošću kućanstava). |
| --- | --- |

4.

Prilikom aktiviranja ili kalibriranja mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, finska nacionalna tijela kojima je povjereno aktiviranje ili kalibriranje mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom trebaju uzeti u obzir sve kredite koje kućanstva trebaju otplaćivati iz svog dohotka, bez obzira na vrstu kredita (tj. postupati s kreditima izdanim društvima za stanogradnju kao sa zaduženošću kućanstava).

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/35

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj

(ESRB/2019/9)

(2019/C 366/06)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike  (1)
  , a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,

budući da:

| (1) | Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

| (2) | Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete. |
| --- | --- |

(2)

Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

| (3) | Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (4) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. |
| --- | --- |

(4)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

| (5) | Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika. |
| --- | --- |

(5)

Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

| (6) | Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci. |
| --- | --- |

(6)

Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

| (7) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Švedska (6). |
| --- | --- |

(7)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Švedska (6).

| (8) | Glavna slabost utvrđena na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Švedskoj odnosila se na značajni i dugotrajni rast cijena nekretnina i hipotekarnih kredita, što je dovelo do precijenjenosti cijena nekretnina te do visoke i povećane zaduženosti kućanstava. |
| --- | --- |

(8)

Glavna slabost utvrđena na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Švedskoj odnosila se na značajni i dugotrajni rast cijena nekretnina i hipotekarnih kredita, što je dovelo do precijenjenosti cijena nekretnina te do visoke i povećane zaduženosti kućanstava.

| (9) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

| (10) | U pogledu Švedske, ova nedavna procjena pokazala je da je rast cijena nekretnina pao od 2016., te da su cijene trenutno na istoj razini kao i tijekom 2016. Međutim, cijene nekretnina su i dalje precijenjene a zaduženost kućanstava je značajno porasla. |
| --- | --- |

(10)

U pogledu Švedske, ova nedavna procjena pokazala je da je rast cijena nekretnina pao od 2016., te da su cijene trenutno na istoj razini kao i tijekom 2016. Međutim, cijene nekretnina su i dalje precijenjene a zaduženost kućanstava je značajno porasla.

| (11) | Počevši od 2016., švedska nacionalna tijela su postrožila ili uvela nekoliko mjera zasnovanih na korisniku kredita ili zasnovanih na kapitalu. Tijekom 2016., uvedeni su zahtjevi za amortizaciju novih hipotekarnih kredita. Ovi su zahtjevi bili povezani s omjerom vrijednosti kredita i imovine za nove kredite, te su zahtijevali amortizaciju od najmanje 2 % godišnje za kredite s omjerom vrijednosti kredita i imovine iznad 70 % i do 1 % godišnje za kredite s omjerom vrijednosti kredita i imovine od 50 % do 70 %. Ovi su zahtjevi postroženi tijekom 2017. u odnosu na omjer kredita i dohotka za nove kredite, povećavajući ove zahtjeve za 1 % godišnje za nove hipotekarne kredite s omjerom kredita i dohotka iznad 4,5. Tijekom 2018., Finansinspektionen (Švedsko nadzorno tijelo za financije), odredilo je svim domaćim kreditnim institucijama koje upotrebljavaju pristup zasnovan na internim rejting sustavima u skladu s člankom 48. Uredbe (EU) br. 575/2013, posebnu najnižu razinu (donji prag) specifičnu za određenu kreditnu instituciju za ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama. Konačno, Finansinspektionen je 2018. povećao stope protucikličkog zaštitnog sloja od 2 % na 2,5 %, koji se primjenjuje od rujna 2019. |
| --- | --- |

(11)

Počevši od 2016., švedska nacionalna tijela su postrožila ili uvela nekoliko mjera zasnovanih na korisniku kredita ili zasnovanih na kapitalu. Tijekom 2016., uvedeni su zahtjevi za amortizaciju novih hipotekarnih kredita. Ovi su zahtjevi bili povezani s omjerom vrijednosti kredita i imovine za nove kredite, te su zahtijevali amortizaciju od najmanje 2 % godišnje za kredite s omjerom vrijednosti kredita i imovine iznad 70 % i do 1 % godišnje za kredite s omjerom vrijednosti kredita i imovine od 50 % do 70 %. Ovi su zahtjevi postroženi tijekom 2017. u odnosu na omjer kredita i dohotka za nove kredite, povećavajući ove zahtjeve za 1 % godišnje za nove hipotekarne kredite s omjerom kredita i dohotka iznad 4,5. Tijekom 2018., Finansinspektionen (Švedsko nadzorno tijelo za financije), odredilo je svim domaćim kreditnim institucijama koje upotrebljavaju pristup zasnovan na internim rejting sustavima u skladu s člankom 48. Uredbe (EU) br. 575/2013, posebnu najnižu razinu (donji prag) specifičnu za određenu kreditnu instituciju za ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama. Konačno, Finansinspektionen je 2018. povećao stope protucikličkog zaštitnog sloja od 2 % na 2,5 %, koji se primjenjuje od rujna 2019.

| (12) | Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti koje su utvrđene u Švedskoj, postoje također važni strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene nekretnina i duga za kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine; i ii. povoljni porezni tretman u odnosu na kupnju nekretnina, kao što je odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite, što može olakšati povećanje cijena nekretnina i djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. |
| --- | --- |

(12)

Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti koje su utvrđene u Švedskoj, postoje također važni strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene nekretnina i duga za kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine; i ii. povoljni porezni tretman u odnosu na kupnju nekretnina, kao što je odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite, što može olakšati povećanje cijena nekretnina i djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje.

| (13) | Stoga, neovisno o činjenici što priznaje širok raspon makrobonitetnih mjera koje su uspostavljene u Švedskoj, ESRB zaključuje da iako su te makrobonitetne mjere prikladne, one su samo djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa stambenim nekretninama, posebno sa zaduženošću kućanstava i precijenjenošću cijena nekretnina u srednjoročnom razdoblju. Budući da su te slabosti, u određenoj mjeri potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem razmatranja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Švedskoj bez stvaranja previsokih troškova za švedsko realno gospodarstvo i financijski sustav. Mjere predložene u ovoj Preporuci imaju za cilj nadopunjavanje postojećih makrobonitetnih mjera u Švedskoj. |
| --- | --- |

(13)

Stoga, neovisno o činjenici što priznaje širok raspon makrobonitetnih mjera koje su uspostavljene u Švedskoj, ESRB zaključuje da iako su te makrobonitetne mjere prikladne, one su samo djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa stambenim nekretninama, posebno sa zaduženošću kućanstava i precijenjenošću cijena nekretnina u srednjoročnom razdoblju. Budući da su te slabosti, u određenoj mjeri potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem razmatranja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Švedskoj bez stvaranja previsokih troškova za švedsko realno gospodarstvo i financijski sustav. Mjere predložene u ovoj Preporuci imaju za cilj nadopunjavanje postojećih makrobonitetnih mjera u Švedskoj.

| (14) | Cilj ove Preporuke jest preporučiti: a) opsežnije mjere politike koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava; b) pooštravanje postojećih ili aktiviranje drugih makrobonitetnih mjera ako se slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava i precijenjenošću cijena stambenih objekata i dalje budu povećavale zbog cikličkih gospodarskih i financijskih razloga. |
| --- | --- |

(14)

Cilj ove Preporuke jest preporučiti: a) opsežnije mjere politike koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava; b) pooštravanje postojećih ili aktiviranje drugih makrobonitetnih mjera ako se slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava i precijenjenošću cijena stambenih objekata i dalje budu povećavale zbog cikličkih gospodarskih i financijskih razloga.

| (15) | Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji. |
| --- | --- |

(15)

Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

| (16) | Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(16)

Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVU PREPORUKU:

ODJELJAK 1.

PREPORUKE

Preporuka A - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

Preporučuje sa da Švedska preispita svoje politike s ciljem ograničavanja strukturnih čimbenika koji su pokrenuli slabosti utvrđene u Švedskoj kao izvor sistemskog rizika jer potiču kućanstva da preuzmu previsoki hipotekarni dug ili uzrokuju prekomjerni rast cijena stambenih objekata i hipotekarnog duga.

Preporuka B - Praćenje slabosti i aktiviranje ili pooštravanje makrobonitetnih mjera

| 1. | Preporučuje se da švedska nacionalna tijela kojima je povjereno praćenje sistemskih rizika pomno prate slabosti povezane sa zaduženošću kućanstva i precijenjenošću cijena stambenih objekata u srednjoročnom razdoblju uključujući, između ostalog:






  (a) | procjenom - upotrebom podataka na razini pojedinačnog kredita za nove hipotekarne kredite - sposobnosti korisnika kredita koji uzimaju nove stambene kredite da se odupru nepovoljnim gospodarskim ili financijskim uvjetima ili nepovoljnim kretanjima na tržištu stambenih nekretnina; i |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

procjenom - upotrebom podataka na razini pojedinačnog kredita za nove hipotekarne kredite - sposobnosti korisnika kredita koji uzimaju nove stambene kredite da se odupru nepovoljnim gospodarskim ili financijskim uvjetima ili nepovoljnim kretanjima na tržištu stambenih nekretnina; i

| (b) | procjenom mogućih kreditnih gubitaka hipotekarnih portfelja kao i mogućih sekundarnih učinaka na financijsku stabilnost u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta. |
| --- | --- |

(b)

procjenom mogućih kreditnih gubitaka hipotekarnih portfelja kao i mogućih sekundarnih učinaka na financijsku stabilnost u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta.

| 2. | Preporučuje se da, radi sprječavanja akumuliranja kreditnog rizika, švedsko makrobonitetni tijelo kojem je povjereno aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita pooštri postojeće ili aktivira druge mjere zasnovane na korisniku kredita, ako rezultati praćenja provedenog u skladu s točkom (a) potpreporuke B(1) dokažu da značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove stambene kredite možda nije u mogućnosti servisirati svoj dug uslijed nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Preporučuje se da makrobonitetni tijelo, imenovano tijelo ili drugo nadležno tijelo u Švedskoj, ovisno o slučaju, pooštri postojeće ili uvede druge mjere zasnovane na kapitalu kako bi se osiguralo dovoljno kapitala za hipotekarne kredite koje odobravaju kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, ako rezultati praćenja provedenog u skladu s točkom (b) potpreporuke B(1) dokažu da su se mogući kreditni gubici hipotekarnih kredita u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih uvjeta na tržištu stambenih nekretnina, kao i kreditni gubici drugih kredita koji su posljedica smanjenja potrošnje kućanstava sa stambenim kreditima, povećali zbog cikličkih gospodarskih ili financijskih čimbenika. |
| --- | --- |

3.

ODJELJAK 2.

PROVEDBA

1.   Definicije

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita; |
| --- | --- |

(a)

„mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

| (b) | „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela; |
| --- | --- |

(b)

„izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

| (c) | „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva, |
| --- | --- |

(c)

„ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva,

| (d) | „omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(d)

„omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

| (e) | „omjer kredita i dohotka” (LTI omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(e)

„omjer kredita i dohotka” (LTI omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak u trenutku odobravanja kredita;

| (f) | „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine; |
| --- | --- |

(f)

„srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

| (g) | „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina); |
| --- | --- |

(g)

„otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

| (h) | „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(h)

„makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8);

| (i) | „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(i)

„omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

| (j) | „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita; |
| --- | --- |

(j)

„omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

| (k) | „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita. |
| --- | --- |

(k)

„dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita.

2.   Kriteriji za provedbu

| 1. | Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:






  (a) | potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A i Preporuke B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A i Preporuke B;

| (b) | u pogledu Preporuke A, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj; |
| --- | --- |

(b)

u pogledu Preporuke A, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj;

| (c) | pri aktiviranju ili pooštravanju mjera zasnovanih na korisniku kredita ili na kapitalu na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(c)

pri aktiviranju ili pooštravanju mjera zasnovanih na korisniku kredita ili na kapitalu na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (d) | posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A i Preporukom B navedeni su u Prilogu I. |
| --- | --- |

(d)

posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A i Preporukom B navedeni su u Prilogu I.

| 2. | Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:






  (a) | informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

| (b) | procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, i precijenjenosti cijena stambenih objekata, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke; |
| --- | --- |

(b)

procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, i precijenjenosti cijena stambenih objekata, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

| (c) | podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja. |
| --- | --- |

(c)

podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

3.   Vremenski raspored za praćenje

Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

| (a) | Preporuka A

  Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. listopada 2022. dostavi ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke A. |
| --- | --- |

(a)

Preporuka A

Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. listopada 2022. dostavi ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke A.

| (b) | Preporuka B

  Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o praćenju slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i radnjama poduzetim radi rješavanja takvih slabosti. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće. |
| --- | --- |

(b)

Preporuka B

Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o praćenju slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i radnjama poduzetim radi rješavanja takvih slabosti. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

4.   Praćenje i procjena

| 1. | Tajništvo ESRB-a će:






  (a) | pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

| (b) | provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:






  i. | do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke B; |
| --- | --- | --- |

(b)

provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

i.

do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke B;

| ii. | do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke B; |
| --- | --- |

ii.

do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke B;

| iii. | do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke A i B; |
| --- | --- |

iii.

do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke A i B;

| 2. | Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje. |
| --- | --- |

2.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

2

(3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

4

(5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/11 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 55.).

6

(7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

8

(9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.1.2017., str. 1.).

9

---

PRILOG I.

SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

Preporuka A - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

Na Preporuku A. primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.

Pri oblikovanju mogućih politika i prije provedbe promjena politike, trebalo bi napraviti procjenu utjecaja predloženih mjera razmatranjem položaja Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima, radi osiguravanja da takve mjere ne dovedu do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj.

Preporuka B - Praćenje slabosti i aktiviranje ili pooštravanje makrobonitetnih mjera

Na Preporuku B. primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.

Prije aktiviranja dodatnih ili pooštravanja postojećih makrobonitetnih mjera, trebalo bi napraviti procjenu položaja Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja bi li takvo aktiviranje ili pooštravanje bilo prikladno.

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/41

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Češkoj Republici

(ESRB/2019/10)

(2019/C 366/07)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezine članke 3., 16. i 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike, naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizikask. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike, naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizikask.

| (4) | Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskog gospodarskog prostora (EGP) postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastite nekretnine - ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskog gospodarskog prostora (EGP) postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastite nekretnine - ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austrju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10). |
| --- | --- |

(5)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austrju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10).

| (6) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11).

| (7) | U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Češka Republika, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir. |
| --- | --- |

(7)

U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Češka Republika, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir.

| (8) | ESRB prima na znanje makrobonitetnu mjeru koju je poduzela Češka Republika kako bi ublažila sistemski rizik od sektora stambenih nekretnina te predlaže da nadležna češka tijela trebaju biti spremna poduzeti daljnje mjere u slučaju da se trenutna stajališta makrobonitetne politike pokažu nedostatnima. |
| --- | --- |

(8)

ESRB prima na znanje makrobonitetnu mjeru koju je poduzela Češka Republika kako bi ublažila sistemski rizik od sektora stambenih nekretnina te predlaže da nadležna češka tijela trebaju biti spremna poduzeti daljnje mjere u slučaju da se trenutna stajališta makrobonitetne politike pokažu nedostatnima.

| (9) | Ocjena slabosti ESRB-a u odnosu na Češku Republiku ukazuje na sljedeće:






  (a) | Rast cijena stambenih objekata nadmašio je rast dohotka kućanstava u srednjeročnom razdoblju, te se ne može u potpunosti opravdati kretanjima u sposobnosti kućanstava da otplate dug. Česká národní banka (CNB) procijenjuje da su od druge polovice 2018. cijene stambenih objekata precijenjene između 10 % i 15 %. Uz doprinos cikličkih faktora, postoje važni strukturni čimbenici koji su mogli pridonijeti ovoj precijenjenosti. Posebno, spori tempo rada na budućem Urbanističkom planu u Pragu (Metropolitan Plan) i zakašnjenja u izdavanju građevinskih dozvola također su mogli doprinijeti nedostatku u ponudi stanova, posebice u glavnom gradu. |
| --- | --- | --- |

(9)

Ocjena slabosti ESRB-a u odnosu na Češku Republiku ukazuje na sljedeće:

(a)

Rast cijena stambenih objekata nadmašio je rast dohotka kućanstava u srednjeročnom razdoblju, te se ne može u potpunosti opravdati kretanjima u sposobnosti kućanstava da otplate dug. Česká národní banka (CNB) procijenjuje da su od druge polovice 2018. cijene stambenih objekata precijenjene između 10 % i 15 %. Uz doprinos cikličkih faktora, postoje važni strukturni čimbenici koji su mogli pridonijeti ovoj precijenjenosti. Posebno, spori tempo rada na budućem Urbanističkom planu u Pragu (Metropolitan Plan) i zakašnjenja u izdavanju građevinskih dozvola također su mogli doprinijeti nedostatku u ponudi stanova, posebice u glavnom gradu.

| (b) | Precijenjenost stambenih objekata, koje nastavljaju rasti, zajedno s velikim porastom stambenih kredita i slabljenjem standarda kreditiranja posljednjih godina povećali su mogućnost kreditnih gubitaka od hipotekarnih kredita u slučaju nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina, s izravnim učinkom na financijsku stabilnost. Slično tomu, sve veća zaduženost kućanstava, zajedno s rastućim udjelom kućanstava koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljna gospodarska i financijska kretanja na tržištu stambenih nekretnina mogu dovesti do smanjenja potrošnje kućanstava u slučaju gospodarskog ili financijskog šoka, što može dovesti do sekundarnog utjecaja koji bi neposredno utjecali na financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(b)

Precijenjenost stambenih objekata, koje nastavljaju rasti, zajedno s velikim porastom stambenih kredita i slabljenjem standarda kreditiranja posljednjih godina povećali su mogućnost kreditnih gubitaka od hipotekarnih kredita u slučaju nepovoljnih gospodarskih i financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina, s izravnim učinkom na financijsku stabilnost. Slično tomu, sve veća zaduženost kućanstava, zajedno s rastućim udjelom kućanstava koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljna gospodarska i financijska kretanja na tržištu stambenih nekretnina mogu dovesti do smanjenja potrošnje kućanstava u slučaju gospodarskog ili financijskog šoka, što može dovesti do sekundarnog utjecaja koji bi neposredno utjecali na financijsku stabilnost.

| (c) | Godišnji rast stambenih kredita je visok u srednjoročnom razdoblju. Prije uvođenja preporučenih ograničenja na omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV), na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI) i na omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI), rast stambenih kredita bio je povezan sa slabljenjem kreditnih standarda o čemu svjedoči sve veći postotak kredita s visokim LTV omjerom (od preko 80 % i 90 %) i sve veći postotak kredita s visokim DTI omjerom i DSTI omjerom (od preko 8 % odnosno 40 %). Ovi su krediti odobreni kućanstvima koja su osjetljiva na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete. Osim toga, izdan je povećani postotak kredita koji su kombinirali visoke LTV omjere s visokim DTI omjerom ili DSTI omjerom, čime se dodatno povećava mogućnost kreditnih gubitaka koji se odnose na ove nove hipotekarne kredite. Iako se prosječni ponderi rizika za hipotekarne portfelje, koje drže financijske institucije u Češkoj Republici koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu, mogu smatrati relativno visokima u odnosu na druge države EGP-a, ovi ponderi rizika opadaju. |
| --- | --- |

(c)

Godišnji rast stambenih kredita je visok u srednjoročnom razdoblju. Prije uvođenja preporučenih ograničenja na omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV), na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI) i na omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI), rast stambenih kredita bio je povezan sa slabljenjem kreditnih standarda o čemu svjedoči sve veći postotak kredita s visokim LTV omjerom (od preko 80 % i 90 %) i sve veći postotak kredita s visokim DTI omjerom i DSTI omjerom (od preko 8 % odnosno 40 %). Ovi su krediti odobreni kućanstvima koja su osjetljiva na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete. Osim toga, izdan je povećani postotak kredita koji su kombinirali visoke LTV omjere s visokim DTI omjerom ili DSTI omjerom, čime se dodatno povećava mogućnost kreditnih gubitaka koji se odnose na ove nove hipotekarne kredite. Iako se prosječni ponderi rizika za hipotekarne portfelje, koje drže financijske institucije u Češkoj Republici koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu, mogu smatrati relativno visokima u odnosu na druge države EGP-a, ovi ponderi rizika opadaju.

| (d) | Iako se zaduženost kućanstava u Češkoj može smatrati umjerenom u usporedbi s ostalim zemljama EGP-a, ona se povećava u skladu s rastom stambenih kredita. Unatoč činjenici da u posljednje vrijeme postoje duža razdoblja tijekom kojih su kamatne stope bile fiksne, značajan udio novih hipotekarnih kredita su prethodno plasirani s početnim razdobljima fiksiranja kamatne stope od manje od pet godina. Posljedično tome, značajnom postotku kućanstava koja uzimaju nove hipotekarne kredite može biti teško otplaćivati svoj dug u slučaju povećanja kamatne stope. |
| --- | --- |

(d)

Iako se zaduženost kućanstava u Češkoj može smatrati umjerenom u usporedbi s ostalim zemljama EGP-a, ona se povećava u skladu s rastom stambenih kredita. Unatoč činjenici da u posljednje vrijeme postoje duža razdoblja tijekom kojih su kamatne stope bile fiksne, značajan udio novih hipotekarnih kredita su prethodno plasirani s početnim razdobljima fiksiranja kamatne stope od manje od pet godina. Posljedično tome, značajnom postotku kućanstava koja uzimaju nove hipotekarne kredite može biti teško otplaćivati svoj dug u slučaju povećanja kamatne stope.

| (e) | Nepovoljni gospodarski i financijski uvjeti ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina mogu dovesti do rizika koji se ostvaruju kao rezultat nekih od gore spomenutih slabosti. Na primjer, ako se rast dohotka kućanstva smanjuje ili povećavaju kamate, onda će visoko zadužena kućanstva možda teže otplaćivati svoje kredite. Ako ova kućanstva ne otplaćuju svoje kredite i istodobno padnu cijene stambenih objekata, ovo može dovesti do kreditnih gubitaka od hipotekarnih kredita. Uzimajući u obzir prethodnu Preporuku CNB-a (12) koja se odnosi na kreditne standarde za nove hipotekarne kredite, očekuje se da je rizik neispunjavanja obveza kredita i izravnih kreditnih gubitaka za kreditne institucije trenutno ograničen. Osim toga, s obzirom na relativno visoke prosječne pondere rizika za hipotekarne portfelje kreditnih institucija koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu i relativno visoku kapitalizaciju bankarskog sektora u u Češkoj Republici, kreditne institucije mogu biti u dobroj situaciji da apsorbiraju izravne šokove kreditnog rizika vezanog za sektor stambenih nekretnina. Međutim, kućanstva će ipak možda trebati prilagoditi svoju potrošnju, s obzirom da moguća smanjenja dohotka ili neto bogatstva mogu dovesti do neizravnih učinaka na financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(e)

Nepovoljni gospodarski i financijski uvjeti ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina mogu dovesti do rizika koji se ostvaruju kao rezultat nekih od gore spomenutih slabosti. Na primjer, ako se rast dohotka kućanstva smanjuje ili povećavaju kamate, onda će visoko zadužena kućanstva možda teže otplaćivati svoje kredite. Ako ova kućanstva ne otplaćuju svoje kredite i istodobno padnu cijene stambenih objekata, ovo može dovesti do kreditnih gubitaka od hipotekarnih kredita. Uzimajući u obzir prethodnu Preporuku CNB-a (12) koja se odnosi na kreditne standarde za nove hipotekarne kredite, očekuje se da je rizik neispunjavanja obveza kredita i izravnih kreditnih gubitaka za kreditne institucije trenutno ograničen. Osim toga, s obzirom na relativno visoke prosječne pondere rizika za hipotekarne portfelje kreditnih institucija koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu i relativno visoku kapitalizaciju bankarskog sektora u u Češkoj Republici, kreditne institucije mogu biti u dobroj situaciji da apsorbiraju izravne šokove kreditnog rizika vezanog za sektor stambenih nekretnina. Međutim, kućanstva će ipak možda trebati prilagoditi svoju potrošnju, s obzirom da moguća smanjenja dohotka ili neto bogatstva mogu dovesti do neizravnih učinaka na financijsku stabilnost.

| (f) | ESRB prima na znanje široki raspon makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita za ublažavanje rizika povezanih sa sektorom stambenih nekretnina u Češkoj Republici. Ograničenja na LTV omjer imaju za cilj rješavanje porasta slabosti povezanih s plasiranjem novih hipotekarnih kredita na tržištu na kojem su cijene stambenih objekata precijenjene, s potencijalnim izravnim učincima na financijsku stabilnost. Nadalje, ograničenja na DTI omjer i DSTI omjer imaju za cilj povećanje učinkovitosti ograničenja na LTV omjer ograničavanjem davanja novih kredita kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete i nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina u Češkoj Republici. Davateljima kredita se također preporučuje da testiraju otpornost na stres sposobnosti dužnika da izdrže šokove povezane s povećanim kamatnim stopama ili smanjenim dohotkom. Kako bi povećala otpornost institucija u odnosu na cikličke slabosti, CNB je u 2018. dodatno povećala stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala na 2 % (s 1,5 %), s učinkom počev od 1. srpnja 2020. |
| --- | --- |

(f)

ESRB prima na znanje široki raspon makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita za ublažavanje rizika povezanih sa sektorom stambenih nekretnina u Češkoj Republici. Ograničenja na LTV omjer imaju za cilj rješavanje porasta slabosti povezanih s plasiranjem novih hipotekarnih kredita na tržištu na kojem su cijene stambenih objekata precijenjene, s potencijalnim izravnim učincima na financijsku stabilnost. Nadalje, ograničenja na DTI omjer i DSTI omjer imaju za cilj povećanje učinkovitosti ograničenja na LTV omjer ograničavanjem davanja novih kredita kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete i nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina u Češkoj Republici. Davateljima kredita se također preporučuje da testiraju otpornost na stres sposobnosti dužnika da izdrže šokove povezane s povećanim kamatnim stopama ili smanjenim dohotkom. Kako bi povećala otpornost institucija u odnosu na cikličke slabosti, CNB je u 2018. dodatno povećala stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala na 2 % (s 1,5 %), s učinkom počev od 1. srpnja 2020.

| (g) | Međutim, trenutne mjere zasnovane na korisniku kredita uvedene su na temelju Preporuke CNB-a koja nije pravno obvezujuća, te nema pravnog okvira za aktiviranje tih mjera kroz pravno obvezujuće akte. Kao takva, učinkovitost trenutnih mjera ne može se jamčiti u srednjeročnom razdoblju, a tijekom ovog razdoblja mogu se dodatno povećati i precijenjenost stambenih objekata i rast hipotekarnih kredita. |
| --- | --- |

(g)

Međutim, trenutne mjere zasnovane na korisniku kredita uvedene su na temelju Preporuke CNB-a koja nije pravno obvezujuća, te nema pravnog okvira za aktiviranje tih mjera kroz pravno obvezujuće akte. Kao takva, učinkovitost trenutnih mjera ne može se jamčiti u srednjeročnom razdoblju, a tijekom ovog razdoblja mogu se dodatno povećati i precijenjenost stambenih objekata i rast hipotekarnih kredita.

| (h) | Trenutna makrobonitetna politika ocijenjuje se djelomično prikladnom i djelomično dostatnom s obzirom na potencijalni razvoj slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Češkoj Republici u srednjeročnom razdoblju. Važno je da nacionalna tijela imaju na raspolaganju sve potrebne makrobonitetne instrumente kako bi im se osigurale potrebne ovlasti za rješavanje potencijalnih slabosti u pogledu financijske stabilnosti, uključujući osobito ovlasti za postavljanje pravno obvezujućih ograničenja za omjere vrijednosti kredita i imovine te omjere duga i dohotka ili omjere otplate duga i dohotka u kombinaciji s ograničenjima dospijeća, kada je to potrebno u odnosu na nove stambene kredite. Samo pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita bi osigurale da se svi davatelji kredita, bez obzira na njihovu vrstu i da li su domaći ili strani, u potpunosti pridržavaju postojećih mjera. |
| --- | --- |

(h)

Trenutna makrobonitetna politika ocijenjuje se djelomično prikladnom i djelomično dostatnom s obzirom na potencijalni razvoj slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Češkoj Republici u srednjeročnom razdoblju. Važno je da nacionalna tijela imaju na raspolaganju sve potrebne makrobonitetne instrumente kako bi im se osigurale potrebne ovlasti za rješavanje potencijalnih slabosti u pogledu financijske stabilnosti, uključujući osobito ovlasti za postavljanje pravno obvezujućih ograničenja za omjere vrijednosti kredita i imovine te omjere duga i dohotka ili omjere otplate duga i dohotka u kombinaciji s ograničenjima dospijeća, kada je to potrebno u odnosu na nove stambene kredite. Samo pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita bi osigurale da se svi davatelji kredita, bez obzira na njihovu vrstu i da li su domaći ili strani, u potpunosti pridržavaju postojećih mjera.

| (10) | Pri aktiviranju bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Češke Republike u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi. |
| --- | --- |

(10)

Pri aktiviranju bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Češke Republike u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi.

| (11) | Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira te nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(11)

Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira te nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Češkoj Republici kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta ESRB smatra da su glavne slabosti visoka precijenjenost stambenih objekata u kombinaciji s visokim rastom stambenog kreditiranja i slabim standardima kreditiranja naspram pravno neobvezujuće prirode trenutno dostupnih i postojećih mjera zasnovanih na korisniku kredita.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Upozorenje ESRB/2016/06 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (SL C 31, 31.1.2017., str. 45.).

3

(4)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 47.).

4

(5)  Upozorenje ESRB/2016/09 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (SL C 31, 31.1.2017., str. 51.).

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/10 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 53.).

6

(7)  Upozorenje ESRB/2016/05 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (SL C 31, 31.1.2017., str. 43.).

7

(8)  Upozorenje ESRB/2016/08 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 49.).

8

(9)  Upozorenje ESRB/2016/11 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 55.).

9

(10)  Upozorenje ESRB/2016/12 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini (SL C 31, 31.1.2017., str. 57.).

10

(11)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Recommendation of 12 June of 2018 on the management of risks associated with the provision of retail loans secured by residential property, available at https://www.cnb.cz (ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

12

ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/45

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj

(ESRB/2019/11)

(2019/C 366/08)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezine članke 3., 16. i 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike, naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike, naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizika.

| (4) | Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskog gospodarskog prostora (EGP) postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastite nekretnine - ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskog gospodarskog prostora (EGP) postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastite nekretnine - ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austriju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10). |
| --- | --- |

(5)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austriju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10).

| (6) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11).

| (7) | U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Njemačka, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir. |
| --- | --- |

(7)

U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Njemačka, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir.

| (8) | Ocjena slabosti ESRB-a u odnosu na Njemačku ukazuje na sljedeće:






  a. | Većina dostupnih pokazatelja cijena stambenih nekretnina ukazuje da su cijene stambenih objekata u Njemačkoj precijenjene. Slično prethodnim procjenama za 2016. i 2017., postojeće procjene za 2018. upućuju na znatnu precijenjenost cijena stambenih objekata u gradskim područjima. Nakon razdoblja postupnih povećanja od 2010., rast nominalnih cijena nekretnina posljednjih se godina ubrzao i neznatno premašio rast dohotka kućanstava. Nadalje, taj je rast postao sve rašireniji u gradskim i ruralnim područjima. Povećanje cijena stambenih nekretnina u velikim gradovima i gradskim područjima odražava manjak ponude stambenih nekretnina u odnosu na potražnju te je njemačka savezna vlada uvela niz mjera usmjerenih na ublažavanje tog manjka. Buduće kretanje cijena stambenih objekata stoga će vjerojatno ovisiti o učincima tih mjera. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ocjena slabosti ESRB-a u odnosu na Njemačku ukazuje na sljedeće:

a.

Većina dostupnih pokazatelja cijena stambenih nekretnina ukazuje da su cijene stambenih objekata u Njemačkoj precijenjene. Slično prethodnim procjenama za 2016. i 2017., postojeće procjene za 2018. upućuju na znatnu precijenjenost cijena stambenih objekata u gradskim područjima. Nakon razdoblja postupnih povećanja od 2010., rast nominalnih cijena nekretnina posljednjih se godina ubrzao i neznatno premašio rast dohotka kućanstava. Nadalje, taj je rast postao sve rašireniji u gradskim i ruralnim područjima. Povećanje cijena stambenih nekretnina u velikim gradovima i gradskim područjima odražava manjak ponude stambenih nekretnina u odnosu na potražnju te je njemačka savezna vlada uvela niz mjera usmjerenih na ublažavanje tog manjka. Buduće kretanje cijena stambenih objekata stoga će vjerojatno ovisiti o učincima tih mjera.

| b. | Unatoč nedavnom povećanju broja novih zajmova, godišnji rast stambenih kredita bio je umjeren u posljednje tri godine. Sveobuhvatna analiza standarda kreditiranja trenutačno je ograničena nedostatkom detaljnih podataka o omjerima vrijednosti kredita i imovine i drugim omjerima kredita za novoodobrene kredite. Međutim, postoje određeni dokazi koji upućuju na to da se povećala potražnja za kreditima s visokim održivim (12) omjerima vrijednosti kredita i imovine. Osim toga, anketa ESB-a o kreditnoj aktivnosti banaka u europodručju dodatno upućuje na to da su tijekom 2018. ispitane banke smanjile svoje marže na kredite za kupnju stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

b.

Unatoč nedavnom povećanju broja novih zajmova, godišnji rast stambenih kredita bio je umjeren u posljednje tri godine. Sveobuhvatna analiza standarda kreditiranja trenutačno je ograničena nedostatkom detaljnih podataka o omjerima vrijednosti kredita i imovine i drugim omjerima kredita za novoodobrene kredite. Međutim, postoje određeni dokazi koji upućuju na to da se povećala potražnja za kreditima s visokim održivim (12) omjerima vrijednosti kredita i imovine. Osim toga, anketa ESB-a o kreditnoj aktivnosti banaka u europodručju dodatno upućuje na to da su tijekom 2018. ispitane banke smanjile svoje marže na kredite za kupnju stambenih nekretnina.

| c. | Zaduženost kućanstava može se smatrati umjerenom u usporedbi s zaduženosti u drugim državama članicama. Međutim, iako je stopa vlasništva nad stambenim nekretninama u Njemačkoj najniža u Europskoj uniji, udio vlasnika stambenih nekretnina s hipotekom predstavlja približno četvrtinu ukupnog stanovništva, što je blizu prosjeka EU-a. Iako je rast stambenih kredita u prošlosti bio relativno umjeren, povećanje cijena stambenih objekata je značajno, što bi u određenom trenutku moglo biti popraćeno snažnim povećanjem broja novoodobrenih stambenih kredita. To bi moglo dovesti do daljnjeg rasta ukupne zaduženosti kućanstava u srednjoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

c.

Zaduženost kućanstava može se smatrati umjerenom u usporedbi s zaduženosti u drugim državama članicama. Međutim, iako je stopa vlasništva nad stambenim nekretninama u Njemačkoj najniža u Europskoj uniji, udio vlasnika stambenih nekretnina s hipotekom predstavlja približno četvrtinu ukupnog stanovništva, što je blizu prosjeka EU-a. Iako je rast stambenih kredita u prošlosti bio relativno umjeren, povećanje cijena stambenih objekata je značajno, što bi u određenom trenutku moglo biti popraćeno snažnim povećanjem broja novoodobrenih stambenih kredita. To bi moglo dovesti do daljnjeg rasta ukupne zaduženosti kućanstava u srednjoročnom razdoblju.

| d. | Nepovoljni gospodarski i financijski razvoji mogu potaknuti nagle prilagodbe na tržištu stambenih nekretnina, a te prilagodbe mogu pak potaknuti nepovoljni gospodarski i financijski razvoj, što bi, u kontekstu cikličkih slabosti, moglo dovesti do ostvarenja izravnih i neizravnih rizika za financijsku stabilnost, s obzirom na prethodno navedene slabosti. Potencijalni izravni rizici za bankarski sustav u Njemačkoj odnose se na moguće neispunjavanje obveza po kreditima odobrenim u okruženju dugoročnog gospodarskog uzleta i precijenjene te izrazito rastuće cijene stambenih objekata te na pritiske konkurencije koji bi mogli dovesti do slabljenja bonitetnih standarda i smanjenja marži za nove kredite. Osim toga, u odnosu na neka kućanstva može nastati negativan učinak na bogatstvo ili može biti zabilježen negativan vlasnički kapital ako dođe do znatnog smanjenja cijena stambenih objekata. Ako na primjer, nezaposlenost poraste i/ili se smanji rast dohotka kućanstava, neka bi kućanstva mogla teže otplaćivati svoje dugove. Povezani negativni učinci na dohodak i bogatstvo kućanstava mogu ojačati početni šok ako kućanstva moraju smanjiti potrošnju radi otplate svojih dugova. To može dovesti do sekundarnog utjecaja i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav. |
| --- | --- |

d.

Nepovoljni gospodarski i financijski razvoji mogu potaknuti nagle prilagodbe na tržištu stambenih nekretnina, a te prilagodbe mogu pak potaknuti nepovoljni gospodarski i financijski razvoj, što bi, u kontekstu cikličkih slabosti, moglo dovesti do ostvarenja izravnih i neizravnih rizika za financijsku stabilnost, s obzirom na prethodno navedene slabosti. Potencijalni izravni rizici za bankarski sustav u Njemačkoj odnose se na moguće neispunjavanje obveza po kreditima odobrenim u okruženju dugoročnog gospodarskog uzleta i precijenjene te izrazito rastuće cijene stambenih objekata te na pritiske konkurencije koji bi mogli dovesti do slabljenja bonitetnih standarda i smanjenja marži za nove kredite. Osim toga, u odnosu na neka kućanstva može nastati negativan učinak na bogatstvo ili može biti zabilježen negativan vlasnički kapital ako dođe do znatnog smanjenja cijena stambenih objekata. Ako na primjer, nezaposlenost poraste i/ili se smanji rast dohotka kućanstava, neka bi kućanstva mogla teže otplaćivati svoje dugove. Povezani negativni učinci na dohodak i bogatstvo kućanstava mogu ojačati početni šok ako kućanstva moraju smanjiti potrošnju radi otplate svojih dugova. To može dovesti do sekundarnog utjecaja i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav.

| e. | Međutim, primjećuje se da duga razdoblja tijekom kojih su kamatne stope hipotekarnih kredita određene, služe za ublažavanje rizika koji predstavljaju sve veće kamatne stope za zajmoprimce. S obzirom na pozitivne izglede za dohodak privatnih kućanstava i stalne povoljne uvjete na tržištu rada, potencijalni rizici u pogledu financiranja su za kućanstava prilično niski. Međutim, potrebno je napomenuti da kreditne institucije preuzimaju kamatni rizik iz dugoročnog razdoblja fiksiranja kamatne stope, a to je jedna od cikličnih slabosti bankarskog sustava. |
| --- | --- |

e.

Međutim, primjećuje se da duga razdoblja tijekom kojih su kamatne stope hipotekarnih kredita određene, služe za ublažavanje rizika koji predstavljaju sve veće kamatne stope za zajmoprimce. S obzirom na pozitivne izglede za dohodak privatnih kućanstava i stalne povoljne uvjete na tržištu rada, potencijalni rizici u pogledu financiranja su za kućanstava prilično niski. Međutim, potrebno je napomenuti da kreditne institucije preuzimaju kamatni rizik iz dugoročnog razdoblja fiksiranja kamatne stope, a to je jedna od cikličnih slabosti bankarskog sustava.

| f. | ESRB prima na znanje da je Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (njemačko savezno tijelo za financijski nadzor - BaFIN) najavilo da je Ausschuss für Finanzstatität (Odbor za financijsku stabilnost) preporučio aktiviranje stope protucikličkog zaštitnog sloja kapitala od 0,25 % kako bi se preventivno izgradila otpornost institucija. BaFin namjerava na preporučeni način aktivirati protuciklički zaštitni sloj kapitala. Preporučena kalibracija uzela je u obzir kreditnu dinamiku u Njemačkoj, koja je popraćena snažnom dinamikom cijena stambenih nekretnina. Međutim, ne očekuje se ograničavanje rasta stambenih kredita niti zaustavljanje mogućeg pogoršanja standarda kreditiranja. Nacionalna tijela prate uvjete kreditiranja, ali nisu izdala službene smjernice o tome što bi razboriti standardi trebali uključivati. |
| --- | --- |

f.

ESRB prima na znanje da je Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (njemačko savezno tijelo za financijski nadzor - BaFIN) najavilo da je Ausschuss für Finanzstatität (Odbor za financijsku stabilnost) preporučio aktiviranje stope protucikličkog zaštitnog sloja kapitala od 0,25 % kako bi se preventivno izgradila otpornost institucija. BaFin namjerava na preporučeni način aktivirati protuciklički zaštitni sloj kapitala. Preporučena kalibracija uzela je u obzir kreditnu dinamiku u Njemačkoj, koja je popraćena snažnom dinamikom cijena stambenih nekretnina. Međutim, ne očekuje se ograničavanje rasta stambenih kredita niti zaustavljanje mogućeg pogoršanja standarda kreditiranja. Nacionalna tijela prate uvjete kreditiranja, ali nisu izdala službene smjernice o tome što bi razboriti standardi trebali uključivati.

| g. | Procjenjuje se da su trenutačne mjere politike djelomično primjerene i djelomično dostatne za ublažavanje utvrđenih sistemskih rizika povezanih sa slabostima u sektoru stambenih nekretnina. Njemačka bi mogla aktivirati daljnje mjere utemeljene na kapitalu kojima se od kreditnih institucija zahtijeva stvaranje dodatnih zaštitnih slojeva kapitala kako bi se povećala otpornost bankarskog sustava na cikličke rizike i slabosti (tj. kreditni rizik i kamatni rizik) koji su se eventualno nakupili, s obzirom na dugoročan gospodarski uzlet i dinamiku kretanja cijena stanovanja. S obzirom na znatnu precijenjenost stambenih nekretnina u gradskim područjima u Njemačkoj koja već nekoliko godina postoji, kao i nesigurnost u pogledu standarda za kreditiranje, Njemačka bi mogla na primjeren način pridonijeti osiguravanju pouzdanih standarda kreditiranja u odnosu na nove kredite (npr. putem izdavanja preporuke ili aktiviranja pravno obvezujućih ograničenja za omjere vrijednosti kredita i imovine, ako su ispunjeni zakonski uvjeti za aktiviranje), kako bi se spriječilo nakupljanje slabosti i time potaknula financijska stabilnost. |
| --- | --- |

g.

Procjenjuje se da su trenutačne mjere politike djelomično primjerene i djelomično dostatne za ublažavanje utvrđenih sistemskih rizika povezanih sa slabostima u sektoru stambenih nekretnina. Njemačka bi mogla aktivirati daljnje mjere utemeljene na kapitalu kojima se od kreditnih institucija zahtijeva stvaranje dodatnih zaštitnih slojeva kapitala kako bi se povećala otpornost bankarskog sustava na cikličke rizike i slabosti (tj. kreditni rizik i kamatni rizik) koji su se eventualno nakupili, s obzirom na dugoročan gospodarski uzlet i dinamiku kretanja cijena stanovanja. S obzirom na znatnu precijenjenost stambenih nekretnina u gradskim područjima u Njemačkoj koja već nekoliko godina postoji, kao i nesigurnost u pogledu standarda za kreditiranje, Njemačka bi mogla na primjeren način pridonijeti osiguravanju pouzdanih standarda kreditiranja u odnosu na nove kredite (npr. putem izdavanja preporuke ili aktiviranja pravno obvezujućih ograničenja za omjere vrijednosti kredita i imovine, ako su ispunjeni zakonski uvjeti za aktiviranje), kako bi se spriječilo nakupljanje slabosti i time potaknula financijska stabilnost.

| h. | Kao što je Ausschuss für Finanzstabilität već predložio 2015. (13) godine, također je važno da nacionalna tijela imaju na raspolaganju sve potrebne makrobonitetne instrumente kako bi im se osigurale potrebne ovlasti za rješavanje potencijalnih slabosti u pogledu financijske stabilnosti, uključujući, osobito ovlasti za postavljanje pravno obvezujućih ograničenja za omjere vrijednosti kredita i imovine te omjere duga i dohotka ili omjere otplate duga i dohotka kombinaciji s ograničenjima dospijeća, prema potrebi u odnosu na nove stambene kredite. Međutim, instrumenti koji se temelje na dohotku trenutačno nisu dostupni u Njemačkoj. Iako su nacionalna tijela ovlaštena uspostaviti pravno obvezujuća ograničenja za omjere vrijednosti kredita i imovine ako se to smatra potrebnim kako bi se zajamčila financijska stabilnost, to ovisi o utvrđivanju rizika za financijsku stabilnost koji proizlaze iz snažnog povećanja cijena stambenih objekata i hipotekarnih kredita popraćenih znatnim popuštanjem standarda kreditiranja. Stoga bi također trebalo zatvoriti trenutačne praznine u podacima u odnosu na standarde kreditiranja za nove hipotekarne kredite kako bi se poboljšala sposobnost utvrđivanja tih rizika i kako bi se, prema potrebi, ti rizici riješili te je takva inicijativa nužan dodatak njemačkom okviru za makrobonitetno praćenje. |
| --- | --- |

h.

Kao što je Ausschuss für Finanzstabilität već predložio 2015. (13) godine, također je važno da nacionalna tijela imaju na raspolaganju sve potrebne makrobonitetne instrumente kako bi im se osigurale potrebne ovlasti za rješavanje potencijalnih slabosti u pogledu financijske stabilnosti, uključujući, osobito ovlasti za postavljanje pravno obvezujućih ograničenja za omjere vrijednosti kredita i imovine te omjere duga i dohotka ili omjere otplate duga i dohotka kombinaciji s ograničenjima dospijeća, prema potrebi u odnosu na nove stambene kredite. Međutim, instrumenti koji se temelje na dohotku trenutačno nisu dostupni u Njemačkoj. Iako su nacionalna tijela ovlaštena uspostaviti pravno obvezujuća ograničenja za omjere vrijednosti kredita i imovine ako se to smatra potrebnim kako bi se zajamčila financijska stabilnost, to ovisi o utvrđivanju rizika za financijsku stabilnost koji proizlaze iz snažnog povećanja cijena stambenih objekata i hipotekarnih kredita popraćenih znatnim popuštanjem standarda kreditiranja. Stoga bi također trebalo zatvoriti trenutačne praznine u podacima u odnosu na standarde kreditiranja za nove hipotekarne kredite kako bi se poboljšala sposobnost utvrđivanja tih rizika i kako bi se, prema potrebi, ti rizici riješili te je takva inicijativa nužan dodatak njemačkom okviru za makrobonitetno praćenje.

| (9) | Pri aktiviranju bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Njemačke u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(9)

Pri aktiviranju bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Njemačke u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (10) | Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira te nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(10)

Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira te nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Njemačkoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta ESRB smatra da su glavne slabosti znatna precijenjenost cijena nekretnina u gradskim područjima, povezana s rasprostranjenom i brzom dinamikom cijena stambenih objekata i određenim ukazivanjem na slabljenje standarda kreditiranja, u kontekstu ukupne nesigurnosti u pogledu standarda kreditiranja za stambene kredite zbog znatnih praznina u podacima.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Upozorenje ESRB/2016/06 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (SL C 31, 31.1.2017., str. 45.).

3

(4)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 47.).

4

(5)  Upozorenje ESRB/2016/09 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (SL C 31, 31.1.2017., str. 51.).

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/10 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 53.).

6

(7)  Upozorenje ESRB/2016/05 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (SL C 31, 31.1.2017., str. 43.).

7

(8)  Upozorenje ESRB/2016/08 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 49.).

8

(9)  Upozorenje ESRB/2016/11 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 55.).

9

(10)  Upozorenje ESRB/2016/12 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini (SL C 31, 31.1.2017., str. 57.).

10

(11)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

11

(12)  održivi omjer vrijednosti kredita i imovine je omjer između iznosa stambenog kredita i hipotekarne vrijednosti koja se pripisuje odnosnoj imovini. Potonja je vrijednost nekretnine dobivena razboritom procjenom, uzimajući u obzir temeljne odrednice vrijednosti imovine. Vidjeti odjeljak 16 (2) Zakona o pokrivenim obveznicama (Pfandbriefgesetz).

12

Pfandbriefgesetz

(13)  Preporuka AFS/2015/1 o novim instrumentima za reguliranje kredita za izgradnju ili kupnju stambenih nekretnina (Emfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilie)

13

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/49

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Francuskoj

(ESRB/2019/12)

(2019/C 366/09)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezine članke 3., 16. i 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često su velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja obično je važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često su velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja obično je važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike, naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike, naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizika.

| (4) | Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskog gospodarskom prostoru (EGP) postoje također strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene nekretnina i duga za kućanstva koja kupuju vlastite nekretnine - ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za dodatno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskog gospodarskom prostoru (EGP) postoje također strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene nekretnina i duga za kućanstva koja kupuju vlastite nekretnine - ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za dodatno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austriju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10). |
| --- | --- |

(5)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austriju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10).

| (6) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11).

| (7) | U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Francuska, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir. |
| --- | --- |

(7)

U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Francuska, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir.

| (8) | Ocjena slabosti ESRB-a u odnosu na Francusku ukazuje na sljedeće:






  a. | Zaduženost kućanstava u Francuskoj je relativno visoka u odnosu na raspoloživi dohodak. Značajno je porasla tijekom posljednjih 10 godina i posljednja srednjoročna dinamika pokazuje da bi se ovaj trend mogao nastaviti. Glavni rizici povezani s takvom razinom zaduženosti kućanstava su mogućnost smanjenja potrošnje i sekundarni utjecaji na financijsku stabilnost u slučaju makroekonomskog šoka. Međutim, u francuskom gospodarstvu postoje neki olakšavajući faktori. Kao prvo, kućanstva imaju visoku stopu štednje u usporedbi sa stanjem u svijetu. Kao drugo, postoje važne socijalne sigurnosne mreže koje imaju za cilj ublažiti utjecaj naglog porasta dohotka korisnika kredita u slučaju nezaposlenosti, smanjujući time moguće sekundarne učinke makroekonomskog šoka. Kao treće, visoki postotak korisnika kredita nije izložen kamatnom riziku zbog visokog udjela stambenih kredita sa fiksnom kamatnom stopom. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ocjena slabosti ESRB-a u odnosu na Francusku ukazuje na sljedeće:

a.

Zaduženost kućanstava u Francuskoj je relativno visoka u odnosu na raspoloživi dohodak. Značajno je porasla tijekom posljednjih 10 godina i posljednja srednjoročna dinamika pokazuje da bi se ovaj trend mogao nastaviti. Glavni rizici povezani s takvom razinom zaduženosti kućanstava su mogućnost smanjenja potrošnje i sekundarni utjecaji na financijsku stabilnost u slučaju makroekonomskog šoka. Međutim, u francuskom gospodarstvu postoje neki olakšavajući faktori. Kao prvo, kućanstva imaju visoku stopu štednje u usporedbi sa stanjem u svijetu. Kao drugo, postoje važne socijalne sigurnosne mreže koje imaju za cilj ublažiti utjecaj naglog porasta dohotka korisnika kredita u slučaju nezaposlenosti, smanjujući time moguće sekundarne učinke makroekonomskog šoka. Kao treće, visoki postotak korisnika kredita nije izložen kamatnom riziku zbog visokog udjela stambenih kredita sa fiksnom kamatnom stopom.

| b. | Rast stambenih kredita bio je relativno visok, kako u kratkoročnom, tako i u srednjoročnom razdoblju. Povećanje novih stambenih kredita je primjetno, a to može dovesti do daljnjeg rasta u cjelokupnoj zaduženosti kućanstava. Osim toga, određeni pokazatelji upućuju na to da određena kućanstva sa stambenim kreditima u Francuskoj mogu biti osjetljiva na gospodarske i financijske šokove, naročito mlađa kućanstva i kućanstva s nižim dohotkom s višim omjerima otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI). Pored toga, otprilike trećina novih stambenih kredita imaju omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) viši od 95 %, a prosječni omjer kredita i dohotka za nove kredite dosegao je povijesni vrhunac 2017. godine. Prosječno dospijeće stambenih kredita također se povećalo, dok se raspodjela DSTI omjera smanjila. Preliminarni mikropodaci koje su upotrijebila francuska tijela radi praćenja tih kretanja, ukazuju na to da velik dio korisnika kredita s velikim udjelom visokih LTV omjera ili visokih DSTI omjera predstavljaju imućna kućanstva čiji su krediti osigurani kolateralom i jamstvima. |
| --- | --- |

b.

Rast stambenih kredita bio je relativno visok, kako u kratkoročnom, tako i u srednjoročnom razdoblju. Povećanje novih stambenih kredita je primjetno, a to može dovesti do daljnjeg rasta u cjelokupnoj zaduženosti kućanstava. Osim toga, određeni pokazatelji upućuju na to da određena kućanstva sa stambenim kreditima u Francuskoj mogu biti osjetljiva na gospodarske i financijske šokove, naročito mlađa kućanstva i kućanstva s nižim dohotkom s višim omjerima otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI). Pored toga, otprilike trećina novih stambenih kredita imaju omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) viši od 95 %, a prosječni omjer kredita i dohotka za nove kredite dosegao je povijesni vrhunac 2017. godine. Prosječno dospijeće stambenih kredita također se povećalo, dok se raspodjela DSTI omjera smanjila. Preliminarni mikropodaci koje su upotrijebila francuska tijela radi praćenja tih kretanja, ukazuju na to da velik dio korisnika kredita s velikim udjelom visokih LTV omjera ili visokih DSTI omjera predstavljaju imućna kućanstva čiji su krediti osigurani kolateralom i jamstvima.

| c. | Dok nema čvrstih dokaza o rasprostranjenoj precijenjenosti cijena stambenih objekata u Francuskoj, cijene stambenih nekretnina su značajno porasle u nekim velikim gradovima (12) - naročito u području Pariza - a moguće je da je to narušilo pristupačnost stanovanja u nekim područjima. Na lokalnoj razini, postoje određene naznake da su cijene stambenih nekretnina povećane u odnosu na prihode i najam. Budući da trećina svih odobrenih kredita ima visoki LTV omjer te da u budućnosti može doći do prilagodbe cijene stambenih objekata, u odnosu na neka kućanstva može nastati negativan učinak na bogatstvo. Međutim, očekuje se da će izravni kreditni gubici od mogućeg smanjenja vrijednosti kolaterala hipotekarnih kredita, biti niski zbog nekoliko faktora specifičnih za određenu zemlju. Kao prvo, uporaba sustava osiguranja depozita za kolateraliziranje stambenih kredita (13) ublažava izravni kreditni rizik za kreditne institucije u slučaju smanjenja cijena stambenih objekata. Kao drugo, procjenjuje se da su mogući učinci na bogatstvo za kućanstva slabiji nego u drugim naprednim gospodarstvima budući da nema mogućnosti za povlačenje gotovine ili vlasničkog kapitala iz revalorizacije stambenih objekata. |
| --- | --- |

c.

Dok nema čvrstih dokaza o rasprostranjenoj precijenjenosti cijena stambenih objekata u Francuskoj, cijene stambenih nekretnina su značajno porasle u nekim velikim gradovima (12) - naročito u području Pariza - a moguće je da je to narušilo pristupačnost stanovanja u nekim područjima. Na lokalnoj razini, postoje određene naznake da su cijene stambenih nekretnina povećane u odnosu na prihode i najam. Budući da trećina svih odobrenih kredita ima visoki LTV omjer te da u budućnosti može doći do prilagodbe cijene stambenih objekata, u odnosu na neka kućanstva može nastati negativan učinak na bogatstvo. Međutim, očekuje se da će izravni kreditni gubici od mogućeg smanjenja vrijednosti kolaterala hipotekarnih kredita, biti niski zbog nekoliko faktora specifičnih za određenu zemlju. Kao prvo, uporaba sustava osiguranja depozita za kolateraliziranje stambenih kredita (13) ublažava izravni kreditni rizik za kreditne institucije u slučaju smanjenja cijena stambenih objekata. Kao drugo, procjenjuje se da su mogući učinci na bogatstvo za kućanstva slabiji nego u drugim naprednim gospodarstvima budući da nema mogućnosti za povlačenje gotovine ili vlasničkog kapitala iz revalorizacije stambenih objekata.

| d. | Nepovoljni gospodarski i financijski uvjeti ili nepovoljni događaji na tržištu stambenih nekretnina, mogu dovesti do ostvarenja izravnih i neizravnih rizika za financijsku stabilnost, s obzirom na prethodno navedene slabosti. Mogući izravni rizici za bankarski sustav u Francuskoj odnose se kako na moguće neispunjavanje obveza kredita odobrenih u okruženju izrazito rastućih cijena stambenih objekata i niskih kamatnih stopa, tako i na zadužena kućanstva i pritiske konkurencije koji dovode do slabljenja standarda kreditiranja i smanjenja marži. U Francuskoj se očekuje da će niz faktora, kao što su očekivano slab kanal kolaterala, važne socijalne sigurnosne mreže i velik broj kredita sa fiksnom kamatnom stopom ublažiti izravne kreditne rizike koji se odnose na šokove na tržištu stambenih nekretnina. Međutim, ako na primjer, nezaposlenost poraste i/ili se smanji rast dohotka kućanstava, nekim bi kućanstvima moglo biti teže otplaćivati svoje dugove. Povezani negativni učinci na dohodak i bogatstvo kućanstava mogu ojačati početni šok ako kućanstva moraju smanjiti potrošnju radi otplate svojih stambenih kredita. To može dovesti do sekundarnog utjecaja i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav. |
| --- | --- |

d.

Nepovoljni gospodarski i financijski uvjeti ili nepovoljni događaji na tržištu stambenih nekretnina, mogu dovesti do ostvarenja izravnih i neizravnih rizika za financijsku stabilnost, s obzirom na prethodno navedene slabosti. Mogući izravni rizici za bankarski sustav u Francuskoj odnose se kako na moguće neispunjavanje obveza kredita odobrenih u okruženju izrazito rastućih cijena stambenih objekata i niskih kamatnih stopa, tako i na zadužena kućanstva i pritiske konkurencije koji dovode do slabljenja standarda kreditiranja i smanjenja marži. U Francuskoj se očekuje da će niz faktora, kao što su očekivano slab kanal kolaterala, važne socijalne sigurnosne mreže i velik broj kredita sa fiksnom kamatnom stopom ublažiti izravne kreditne rizike koji se odnose na šokove na tržištu stambenih nekretnina. Međutim, ako na primjer, nezaposlenost poraste i/ili se smanji rast dohotka kućanstava, nekim bi kućanstvima moglo biti teže otplaćivati svoje dugove. Povezani negativni učinci na dohodak i bogatstvo kućanstava mogu ojačati početni šok ako kućanstva moraju smanjiti potrošnju radi otplate svojih stambenih kredita. To može dovesti do sekundarnog utjecaja i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav.

| e. | ESRB prima na znanje činjenicu da je Francuska najavila stopu od 0.5 % protucikličkog zaštitnog sloja kapitala kako bi se preventivno izgradila otpornost institucija. Kalibracija ove makrobonitetne mjere uzela je u obzir zaduženost nefinancijskog sektora u Francuskoj u širem smislu, a u užem smislu zaduženost sektora kućanstava, budući da oporavak cijena stambenih nekretnina podupire kreditiranje kućanstava. Stoga se očekuje da ta kapitalna mjera poboljša otpornost bankarskog sektora u odnosu na akumulirane slabosti. Međutim, ne očekuju se ograničavanje dinamike zaduženosti kućanstava ili pogoršanje standarda kreditiranja. Iako nacionalna tijela u Francuskoj prate uvjete kreditiranja, nisu izdane službene smjernice o tome što se ima smatrati razboritim uvjetima kreditiranja. |
| --- | --- |

e.

ESRB prima na znanje činjenicu da je Francuska najavila stopu od 0.5 % protucikličkog zaštitnog sloja kapitala kako bi se preventivno izgradila otpornost institucija. Kalibracija ove makrobonitetne mjere uzela je u obzir zaduženost nefinancijskog sektora u Francuskoj u širem smislu, a u užem smislu zaduženost sektora kućanstava, budući da oporavak cijena stambenih nekretnina podupire kreditiranje kućanstava. Stoga se očekuje da ta kapitalna mjera poboljša otpornost bankarskog sektora u odnosu na akumulirane slabosti. Međutim, ne očekuju se ograničavanje dinamike zaduženosti kućanstava ili pogoršanje standarda kreditiranja. Iako nacionalna tijela u Francuskoj prate uvjete kreditiranja, nisu izdane službene smjernice o tome što se ima smatrati razboritim uvjetima kreditiranja.

| f. | Procjenjuje se da su trenutačne mjere politike djelomično primjerene i djelomično dostatne za ublažavanje utvrđenih sistemskih rizika povezanih sa slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Francuskoj. Posebno, makrobonitetne mjere zasnovane na kapitalu koje su trenutno na snazi, mogle bi se nadopuniti drugim mjerama radi rješavanja slabosti povezanih s rastućom zaduženošću kućanstava i znakovima pogoršanih standarda kreditiranja. ESRB priznaje napore koje su francuskih tijela uložila odnosu na praćenje rizika u sektoru stambenih nekretnina kao i njihov cilj daljnjeg poboljšavanja okvira za praćenje u skladu s Preporukom ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (14). Neovisno o tome, daljnje aktivnosti mogu biti potrebne radi rješavanja slabosti utvrđenih u Francuskoj. Posebno, imajući u vidu rastuću zaduženost kućanstava i znakove pogoršanja standarda kreditiranja, nacionalna tijela u Francuskoj mogla bi razmotriti potrebu za dodatnim preventivnim aktivnostima kao što su jasne smjernice za standarde kreditiranja, bilo u obliku preporuke ili formalnih mjera zasnovanih na korisniku kredita. |
| --- | --- |

f.

Procjenjuje se da su trenutačne mjere politike djelomično primjerene i djelomično dostatne za ublažavanje utvrđenih sistemskih rizika povezanih sa slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Francuskoj. Posebno, makrobonitetne mjere zasnovane na kapitalu koje su trenutno na snazi, mogle bi se nadopuniti drugim mjerama radi rješavanja slabosti povezanih s rastućom zaduženošću kućanstava i znakovima pogoršanih standarda kreditiranja. ESRB priznaje napore koje su francuskih tijela uložila odnosu na praćenje rizika u sektoru stambenih nekretnina kao i njihov cilj daljnjeg poboljšavanja okvira za praćenje u skladu s Preporukom ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (14). Neovisno o tome, daljnje aktivnosti mogu biti potrebne radi rješavanja slabosti utvrđenih u Francuskoj. Posebno, imajući u vidu rastuću zaduženost kućanstava i znakove pogoršanja standarda kreditiranja, nacionalna tijela u Francuskoj mogla bi razmotriti potrebu za dodatnim preventivnim aktivnostima kao što su jasne smjernice za standarde kreditiranja, bilo u obliku preporuke ili formalnih mjera zasnovanih na korisniku kredita.

| (9) | pri aktiviranju bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Francuske u gospodarskim i financijskim ciklusima i moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(9)

pri aktiviranju bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Francuske u gospodarskim i financijskim ciklusima i moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (10) | Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(10)

Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVO UPOZORENJE;

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Francuskoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta, ESRB smatra da su glavne slabosti trajno visoka i rastuća razina zaduženosti kućanstava, povezana s nedavnim pogoršanjem standarda kreditiranja.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na internetskim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Upozorenje ESRB/2016/06 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (SL C 31, 31.1.2017., str. 45.).

3

(4)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 47.).

4

(5)  Upozorenje ESRB/2016/09 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (SL C 31, 31.1.2017., str. 51.).

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/10 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 53.).

6

(7)  Upozorenje ESRB/2016/05 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (SL C 31, 31.1.2017., str. 43.).

7

(8)  Upozorenje ESRB/2016/08 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 49.).

8

(9)  Upozorenje ESRB/2016/11 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 55.).

9

(10)  Upozorenje ESRB/2016/12 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini (SL C 31, 31.1.2017., str. 57.).

10

(11)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na internetskim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

11

(12)  INSEE (posljednji podaci iz četvrtog tromjesečja 2018., dostupni na https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241 posebno podaci za Pariz, Lyon i Marseilles).

12

(13)  Jamci su financijske institucije ili osiguravajuća društva čiji su vlasnici jedna ili više kreditnih institucija; u svim slučajevima, to su zakonom uređena tijela nad kojima vrši nadzor Autorité de contrôle prudentiel et de résolution (Francusko tijelo za bonitetni nadzor i sanaciju).

13

(14)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

14

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/53

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina na Islandu

(ESRB/2019/13)

(2019/C 366/10)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezine članke 3., 16. i 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a stambeni krediti često čine velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja je obično važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike, naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike, naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizika.

| (4) | Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskog gospodarskog prostora (EGP), postoje također i strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastite nekretnine - ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskog gospodarskog prostora (EGP), postoje također i strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastite nekretnine - ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austriju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10). |
| --- | --- |

(5)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austriju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10).

| (6) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11).

| (7) | U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Island, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir. |
| --- | --- |

(7)

U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Island, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir.

| (8) | Ocjena slabosti ESRB-a u odnosu na Island ukazuje na sljedeće:






  (a) | Zaduženost kućanstva u odnosu na raspoloživi dohodak kućanstva je visoka u usporedbi s drugim zemljama, unatoč značajnom padu tog omjera u odnosu na razine u prethodnim godinama. Visoko zadužena kućanstva obično su osjetljivija na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina, što može utjecati na njihovu sposobnost otplate duga i dovesti do njihovog smanjenja potrošnje. Zadužena kućanstva su, međutim, manje osjetljiva na povećanja kamatnih stopa, a s obzirom na pretežitost kredita s fiksnom kamatnom stopom. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ocjena slabosti ESRB-a u odnosu na Island ukazuje na sljedeće:

(a)

Zaduženost kućanstva u odnosu na raspoloživi dohodak kućanstva je visoka u usporedbi s drugim zemljama, unatoč značajnom padu tog omjera u odnosu na razine u prethodnim godinama. Visoko zadužena kućanstva obično su osjetljivija na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina, što može utjecati na njihovu sposobnost otplate duga i dovesti do njihovog smanjenja potrošnje. Zadužena kućanstva su, međutim, manje osjetljiva na povećanja kamatnih stopa, a s obzirom na pretežitost kredita s fiksnom kamatnom stopom.

| (b) | U odnosu na strukturu duga kućanstva, krediti indeksirani indeksom potrošačkih cijena (dalje u tekstu „krediti indeksirani indeksom potrošačkih cijena”) (12) povijesno su uobičajeni na Islandu te mogu predstavljati određeni rizik za visoko zadužena kućanstva. Iako se udio kredita indeksiranih indeksom potrošačkih cijena kao udio u novim kreditima smanjuje, udio ovih kredita u postojećem stanju kredita i dalje je velik. Osim toga, krediti indeksirani indeksom potrošačkih cijena uobičajeno imaju negativni otplatni plan na početku razdoblja otplate, ovisno o razini inflacije, što bi moglo dodatno povećati akumuliranje duga. Krediti ove vrste mogu imati i olakšavajuće i pojačavajuće učinke na slabost kućanstava na rizik. U slučaju visoke inflacije, kućanstva bi kratkoročno osjetila manji učinak na njihovu sposobnost vraćanja kredita osiguranog hipotekom – jer bi krediti indeksirani indeksom potrošačkih cijena ublažili otplatu duga – dok bi se mjesečne otplate kredita koji nisu indeksirani indeksom potrošačkih cijena kratkoročno naglo povećale. Međutim, kućanstva s kreditima indeksiranim indeksom potrošačkih cijena će dugoročno možda trebati ograničiti potrošnju jer im, u slučaju gospodarskih poteškoća u kombinaciji s rastućom inflacijom, inflacija neće smanjiti dug. Visoka zaduženost se djelomično objašnjava indeksacijom hipotekarnih kredita s anuitetima s rokom dospijeća do 40 godina, koji omogućavaju korisnicima kredita s niskim dohotkom da pozajme veće iznose s dostupnim razinama otplate duga. Međutim, tijekom posljednjeg desetljeća inflacija je blizu cilja koji je postavila Središnja banka Islanda te je zbog toga udio neindeksiranih kredita u porastu. |
| --- | --- |

(b)

U odnosu na strukturu duga kućanstva, krediti indeksirani indeksom potrošačkih cijena (dalje u tekstu „krediti indeksirani indeksom potrošačkih cijena”) (12) povijesno su uobičajeni na Islandu te mogu predstavljati određeni rizik za visoko zadužena kućanstva. Iako se udio kredita indeksiranih indeksom potrošačkih cijena kao udio u novim kreditima smanjuje, udio ovih kredita u postojećem stanju kredita i dalje je velik. Osim toga, krediti indeksirani indeksom potrošačkih cijena uobičajeno imaju negativni otplatni plan na početku razdoblja otplate, ovisno o razini inflacije, što bi moglo dodatno povećati akumuliranje duga. Krediti ove vrste mogu imati i olakšavajuće i pojačavajuće učinke na slabost kućanstava na rizik. U slučaju visoke inflacije, kućanstva bi kratkoročno osjetila manji učinak na njihovu sposobnost vraćanja kredita osiguranog hipotekom – jer bi krediti indeksirani indeksom potrošačkih cijena ublažili otplatu duga – dok bi se mjesečne otplate kredita koji nisu indeksirani indeksom potrošačkih cijena kratkoročno naglo povećale. Međutim, kućanstva s kreditima indeksiranim indeksom potrošačkih cijena će dugoročno možda trebati ograničiti potrošnju jer im, u slučaju gospodarskih poteškoća u kombinaciji s rastućom inflacijom, inflacija neće smanjiti dug. Visoka zaduženost se djelomično objašnjava indeksacijom hipotekarnih kredita s anuitetima s rokom dospijeća do 40 godina, koji omogućavaju korisnicima kredita s niskim dohotkom da pozajme veće iznose s dostupnim razinama otplate duga. Međutim, tijekom posljednjeg desetljeća inflacija je blizu cilja koji je postavila Središnja banka Islanda te je zbog toga udio neindeksiranih kredita u porastu.

| (c) | Posljednjih godina stambeno kreditiranje umjereno raste, te se u prosjeku standardi kreditiranja čine razboritima. Međutim, u pogledu raspodjele omjera duga u odnosu na dohodak (DTI), značajan udio kućanstava može biti osjetljiv na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Unatoč porastu osjetljivosti na islandskom tržištu stambenih nekretnina, islandske kreditne institucije se ukazuju otpornima. Nacionalna tijela su provela brojna testiranja otpornosti na stres u odnosu na tri najveće islandske kreditne institucije; ta su testiranja uključivala scenarije koji uključuju nagli pad cijena na stambenom tržištu u kombinaciji s velikim negativnim šokovima za cjelokupno gospodarstvo te su rezultati pokazali da bi te banke mogle izdržati takve šokove. |
| --- | --- |

(c)

Posljednjih godina stambeno kreditiranje umjereno raste, te se u prosjeku standardi kreditiranja čine razboritima. Međutim, u pogledu raspodjele omjera duga u odnosu na dohodak (DTI), značajan udio kućanstava može biti osjetljiv na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Unatoč porastu osjetljivosti na islandskom tržištu stambenih nekretnina, islandske kreditne institucije se ukazuju otpornima. Nacionalna tijela su provela brojna testiranja otpornosti na stres u odnosu na tri najveće islandske kreditne institucije; ta su testiranja uključivala scenarije koji uključuju nagli pad cijena na stambenom tržištu u kombinaciji s velikim negativnim šokovima za cjelokupno gospodarstvo te su rezultati pokazali da bi te banke mogle izdržati takve šokove.

| (d) | Nadalje, postoji zabrinutost u vezi precijenjenosti stambenih objekata. Povećanje cijena stambenih objekata usporilo je u posljednjim tromjesečjima, nakon stalnog rasta u posljednjih osam godina. Rast cijena stambenih objekata u srednjeročnom razdoblju visok je u međunarodnim usporedbama. S obzirom na visoku stopu vlasništva nad stambenim nekretninama na Islandu, smanjenje cijena stambenih objekata moglo bi dovesti do negativnog kapitala u kućanstvima. Ipak, očekuje se da će se potencijalni izravni kreditni gubici od hipotekarnih kredita obuzdati, s obzirom da su omjeri vrijednosti kredita i hipoteka koje imaju kućanstva, relativno niski. |
| --- | --- |

(d)

Nadalje, postoji zabrinutost u vezi precijenjenosti stambenih objekata. Povećanje cijena stambenih objekata usporilo je u posljednjim tromjesečjima, nakon stalnog rasta u posljednjih osam godina. Rast cijena stambenih objekata u srednjeročnom razdoblju visok je u međunarodnim usporedbama. S obzirom na visoku stopu vlasništva nad stambenim nekretninama na Islandu, smanjenje cijena stambenih objekata moglo bi dovesti do negativnog kapitala u kućanstvima. Ipak, očekuje se da će se potencijalni izravni kreditni gubici od hipotekarnih kredita obuzdati, s obzirom da su omjeri vrijednosti kredita i hipoteka koje imaju kućanstva, relativno niski.

| (e) | Nepovoljni gospodarski i financijski uvjeti ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina mogu dovesti do ostvarenja izravnih i neizravnih rizika za financijsku stabilnost, s obzirom na prethodno navedene slabosti. Potencijalni izravni rizici za bankarski sustav na Islandu odnose se na moguće gubitke nastale zbog neispunjavanja obveza po kreditima odobrenim u okruženju moguće precijenjenih stambenih objekata te na pritiske konkurencije koji mogu dovesti do slabljenja standarda kreditiranja. Osim toga, u odnosu na kućanstva može nastati negativan učinak bogatstva ili može biti zabilježen negativan vlasnički kapital ako dođe do znatnog smanjenja cijena stambenih objekata. S obzirom na niske potencijalne izravne kreditne gubitke koji se očekuju od hipotekarnih kredita i pretežitost kredita s fiksnom kamatnom stopom s indeksacijom vezanom uz indeks potrošačkih cijena, ne očekuje se da će u odnosu na kućanstva doći do ograničavanja njihove sposobnosti vraćanja dugova koja su toliko velika da mogu dovesti do neispunjavanja obveza. Međutim, ako na primjer, nezaposlenost poraste i/ili se smanji rast dohotka kućanstava, neka bi kućanstva mogla teže otplaćivati svoje dugove u dugoročnom razdoblju. Povezani negativni učinci na dohodak i bogatstvo kućanstava mogu ojačati početni šok ako kućanstva moraju smanjiti potrošnju radi otplate svojih stambenih kredita. To može dovesti do sekundarnog utjecaja i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav. |
| --- | --- |

(e)

Nepovoljni gospodarski i financijski uvjeti ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina mogu dovesti do ostvarenja izravnih i neizravnih rizika za financijsku stabilnost, s obzirom na prethodno navedene slabosti. Potencijalni izravni rizici za bankarski sustav na Islandu odnose se na moguće gubitke nastale zbog neispunjavanja obveza po kreditima odobrenim u okruženju moguće precijenjenih stambenih objekata te na pritiske konkurencije koji mogu dovesti do slabljenja standarda kreditiranja. Osim toga, u odnosu na kućanstva može nastati negativan učinak bogatstva ili može biti zabilježen negativan vlasnički kapital ako dođe do znatnog smanjenja cijena stambenih objekata. S obzirom na niske potencijalne izravne kreditne gubitke koji se očekuju od hipotekarnih kredita i pretežitost kredita s fiksnom kamatnom stopom s indeksacijom vezanom uz indeks potrošačkih cijena, ne očekuje se da će u odnosu na kućanstva doći do ograničavanja njihove sposobnosti vraćanja dugova koja su toliko velika da mogu dovesti do neispunjavanja obveza. Međutim, ako na primjer, nezaposlenost poraste i/ili se smanji rast dohotka kućanstava, neka bi kućanstva mogla teže otplaćivati svoje dugove u dugoročnom razdoblju. Povezani negativni učinci na dohodak i bogatstvo kućanstava mogu ojačati početni šok ako kućanstva moraju smanjiti potrošnju radi otplate svojih stambenih kredita. To može dovesti do sekundarnog utjecaja i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav.

| (f) | ESBR prima na znanje da Island ima uspostavljene različite mehanizme – ograničenja na omjere vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV); procjene kreditne sposobnosti povezane s primanjima korisnika kredita; i zaštitne slojeve kapitala – svi su usmjereni na osiguranje otpornosti kreditnih institucija i korisnika kredita. Očekuje se da će protuciklički zaštitni sloj kapitala i zaštitni slojevi za sistemski rizik ojačati otpornost kreditnih institucija od nastanka slabosti koje proizlaze iz zaduženosti privatnog sektora. Ipak, posebnu pozornost treba posvetiti i nebankarskim davateljima kredita (tj. mirovinskim fondovima i državnom Fondu za stambeno financiranje), koji su na Islandu prisutniji u stambenom sektoru nego u većini drugih zemalja. LTV omjeri primijenjeni su u ekspanzijskoj fazi financijskog ciklusa kako bi se ojačala otpornost korisnika kredita, spriječilo pogoršanje kreditnih standarda i ublažio prekomjerni rast kredita i cijena stambenih objekata. Kako se LTV omjeri vrijednosti primjenjuju na sve davatelje kredita, izbjegavaju se potencijalni gubici po sektorima. Osim toga, mikrobonitetni zahtjevi koji se trenutno primijenjuju zahtijevaju procjenu kreditne sposobnosti korisnika kredita koji uzimaju nove kredite. Stoga bi se sve potencijalne buduće mjere koje se temelje na korisnicima kredita trebale također primijenjivati i na sve davatelje kredita, kako bi se izbjegli gubici. |
| --- | --- |

(f)

ESBR prima na znanje da Island ima uspostavljene različite mehanizme – ograničenja na omjere vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV); procjene kreditne sposobnosti povezane s primanjima korisnika kredita; i zaštitne slojeve kapitala – svi su usmjereni na osiguranje otpornosti kreditnih institucija i korisnika kredita. Očekuje se da će protuciklički zaštitni sloj kapitala i zaštitni slojevi za sistemski rizik ojačati otpornost kreditnih institucija od nastanka slabosti koje proizlaze iz zaduženosti privatnog sektora. Ipak, posebnu pozornost treba posvetiti i nebankarskim davateljima kredita (tj. mirovinskim fondovima i državnom Fondu za stambeno financiranje), koji su na Islandu prisutniji u stambenom sektoru nego u većini drugih zemalja. LTV omjeri primijenjeni su u ekspanzijskoj fazi financijskog ciklusa kako bi se ojačala otpornost korisnika kredita, spriječilo pogoršanje kreditnih standarda i ublažio prekomjerni rast kredita i cijena stambenih objekata. Kako se LTV omjeri vrijednosti primjenjuju na sve davatelje kredita, izbjegavaju se potencijalni gubici po sektorima. Osim toga, mikrobonitetni zahtjevi koji se trenutno primijenjuju zahtijevaju procjenu kreditne sposobnosti korisnika kredita koji uzimaju nove kredite. Stoga bi se sve potencijalne buduće mjere koje se temelje na korisnicima kredita trebale također primijenjivati i na sve davatelje kredita, kako bi se izbjegli gubici.

| (g) | Procjenjuje se da su trenutačne mjere politike djelomično primjerene i djelomično dostatne za ublažavanje utvrđenih sistemskih rizika povezanih sa slabostima u sektoru stambenih nekretnina na Islandu. Posebno, trenutne makrobonitetne mjere možda ne uzimaju dovoljno u obzir visoku razinu zaduženosti kućanstava. Iako se na ukupnoj razini dug možda smanji, na pojedinačnoj razini i dalje postoje područja rizika povezanih s kućanstvima s visokom zaduženošću. Iako ESRB priznaje inicijative koje su poduzete u pogledu nadzora stambenih nekretnina, mogle bi biti potrebne daljnje mjere u vezi kreditiranjem kućanstava s visokim DTI omjerima. Island može uzeti u obzir preventivnu provedbu izričitih smjernica o mjerama zasnovanim na dohotku, bilo u obliku preporuka ili u obliku pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita. Mjere zasnovane na dohotku mogu pomoći u boljem sprječavanju prezaduženosti kućanstava ako se nastavi snažan rast cijena stambenih objekata. Takve mjere bi mogle biti posebno relevantne, jer bi rast cijena stambenih objekata mogao umanjiti učinkovitost ograničenja na LTV omjere. |
| --- | --- |

(g)

Procjenjuje se da su trenutačne mjere politike djelomično primjerene i djelomično dostatne za ublažavanje utvrđenih sistemskih rizika povezanih sa slabostima u sektoru stambenih nekretnina na Islandu. Posebno, trenutne makrobonitetne mjere možda ne uzimaju dovoljno u obzir visoku razinu zaduženosti kućanstava. Iako se na ukupnoj razini dug možda smanji, na pojedinačnoj razini i dalje postoje područja rizika povezanih s kućanstvima s visokom zaduženošću. Iako ESRB priznaje inicijative koje su poduzete u pogledu nadzora stambenih nekretnina, mogle bi biti potrebne daljnje mjere u vezi kreditiranjem kućanstava s visokim DTI omjerima. Island može uzeti u obzir preventivnu provedbu izričitih smjernica o mjerama zasnovanim na dohotku, bilo u obliku preporuka ili u obliku pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita. Mjere zasnovane na dohotku mogu pomoći u boljem sprječavanju prezaduženosti kućanstava ako se nastavi snažan rast cijena stambenih objekata. Takve mjere bi mogle biti posebno relevantne, jer bi rast cijena stambenih objekata mogao umanjiti učinkovitost ograničenja na LTV omjere.

| (9) | Pri aktiviranju bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Islanda u gospodarskim i financijskim ciklusima i moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi. |
| --- | --- |

(9)

Pri aktiviranju bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Islanda u gospodarskim i financijskim ciklusima i moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi.

| (10) | Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira te nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(10)

Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira te nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVO UPOZORENJE:

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina na Islandu kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta ESRB smatra da je glavna slabost visoka zaduženost kućanstva povezana sa snažnim srednjoročnim porastom cijena stambenih objekata i potencijalnom precijenjenosti stambenih objekata.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Upozorenje ESRB/2016/06 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (SL C 31, 31.1.2017., str. 45.).

3

(4)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 47.).

4

(5)  Upozorenje ESRB/2016/09 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (SL C 31, 31.1.2017., str. 51.).

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/10 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 53.).

6

(7)  Upozorenje ESRB/2016/05 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (SL C 31, 31.1.2017., str. 43.).

7

(8)  Upozorenje ESRB/2016/08 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 49.).

8

(9)  Upozorenje ESRB/2016/11 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 55.).

9

(10)  Upozorenje ESRB/2016/12 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini (SL C 31, 31.1.2017., str. 57.).

10

(11)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Kredit indeksiran indeksom potrošačkih cijena je ugovor u kojem je iznos kredita vezan uz indeks potrošačkih cijena a kamatna stopa se održava fiksnom (za više detalja vidjeti Elíasson, L., ‚Indeksacija 101’, Economic Affairs, svezak 6., Središnja banka Islanda, Reykjavik, Island, 2014.).

12

Economic Affairs

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/57

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 27. lipnja 2019.

o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Norveškoj

(ESRB/2019/14)

(2019/C 366/11)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezine članke 3., 16. i 18.,

budući da:

| (1) | Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a zajmovi za stanovanje često su velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja obično je važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta. |
| --- | --- |

(1)

Stanovanje je ključni sektor realnog gospodarstva i predstavlja važan dio bogatstva kućanstava i bankovnog kreditiranja. Stambene nekretnine čine velik dio imovine kućanstava, a zajmovi za stanovanje često su velik dio bilance kreditnih institucija. Nadalje, stanogradnja obično je važan element realnog gospodarstva jer je izvor zapošljavanja, ulaganja i rasta.

| (2) | Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(2)

Prošle financijske krize i iskustva u mnogim zemljama pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Učinci na financijsku stabilnost mogu biti izravni i neizravni. Izravni učinci sastoje se od kreditnih gubitaka na temelju hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremenih negativnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci povezani su s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, s daljnjim posljedicama za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

| (3) | Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizika. |
| --- | --- |

(3)

Tržišta nekretnina sklona su cikličkim kretanjima. Prekomjerno preuzimanje rizika, prekomjerna financijska poluga i neusklađeni poticaji tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina mogu dovesti do ozbiljnih negativnih posljedica za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. S obzirom na važnost stambenih nekretnina za financijsku i makroekonomsku stabilnost, nastojanje da se gomilanje slabosti na tržištima stambenih nekretnina spriječi primjenom makrobonitetne politike naročito je važno, pored njezine primjene kao sredstva za ublažavanje sistemskog rizika.

| (4) | Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskoga gospodarskog prostora (EGP), postoje također strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene nekretnina i duga za kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine – ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav. |
| --- | --- |

(4)

Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih na tržištima stambenih nekretnina u državama Europskoga gospodarskog prostora (EGP), postoje također strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti. Ti faktori mogu uključivati nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene nekretnina i duga za kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine – ili druge javne politike koje koji mogu djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. S obzirom na to da ti faktori nadilaze makrobonitetnu politiku, mjere koje proizlaze iz drugih područja politike mogu nadopunjavati i podupirati postojeće makrobonitetne mjere u rješavanju slabosti prisutnih na tržištima stambenih nekretnina u pojedinačnim zemljama na učinkovit i djelotvoran način, bez stvaranja prekomjernih troškova za realno gospodarstvo i financijski sustav.

| (5) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austriju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10). |
| --- | --- |

(5)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu srednjoročnih slabosti u odnosu na stambene nekretnine (2). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država: Belgiju (3), Dansku (4), Luksemburg (5), Nizozemsku (6), Austriju (7), Finsku (8), Švedsku (9) i Ujedinjenu Kraljevinu (10).

| (6) | ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti diljem Europskog gospodarskog prostora (EGP), u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama (11).

| (7) | U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Norveška, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir. |
| --- | --- |

(7)

U tom je kontekstu ESRB utvrdio u jedanaest zemalja, u koje spada Norveška, određene srednjoročne slabosti kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost koje nisu bile dovoljno uzete u obzir.

| (8) | Ocjena ESRB-a o slabostima u odnosu na Norvešku ukazuje na sljedeće:






  a. | Zaduženost kućanstava je vrlo visoka kada se usporedi s drugim zemljama i s prethodnim godinama, te je tijekom posljednjih deset godina u stalnom porastu. Osim toga, velik dio kredita ima promjenjive kamatne stope, što također čini kućanstva ranjivim u odnosu na povećanje kamatnih stopa. Međutim, testiranje otpornosti na stres u odnosu na povećanje kamatnih stopa pokazalo je da bi podnositelji zahtjeva za hipotekarne kredite općenito bili u stanju podmiriti uobičajene životne troškove u slučaju kamatnog šoka. Stoga je moguće obuzdati rizik potencijalnih neispunjavanja obveza zbog povećanja kamatnih stopa. |
| --- | --- | --- |

(8)

Ocjena ESRB-a o slabostima u odnosu na Norvešku ukazuje na sljedeće:

a.

Zaduženost kućanstava je vrlo visoka kada se usporedi s drugim zemljama i s prethodnim godinama, te je tijekom posljednjih deset godina u stalnom porastu. Osim toga, velik dio kredita ima promjenjive kamatne stope, što također čini kućanstva ranjivim u odnosu na povećanje kamatnih stopa. Međutim, testiranje otpornosti na stres u odnosu na povećanje kamatnih stopa pokazalo je da bi podnositelji zahtjeva za hipotekarne kredite općenito bili u stanju podmiriti uobičajene životne troškove u slučaju kamatnog šoka. Stoga je moguće obuzdati rizik potencijalnih neispunjavanja obveza zbog povećanja kamatnih stopa.

| b. | Hipotekarno kreditiranje je u porastu u srednjoročnom razdoblju i najviše doprinosi rastu kreditiranja kućanstava. Osim toga, hipotekarni krediti su sistemski važni za bankarski sektor, budući da predstavljaju visoki udio u ukupnim kreditima koje su odobrile kreditne institucije. Bankarski sektor može također biti izložen rizicima koji proizlaze iz međunarodnog okruženja, zbog velikog udjela stranih investitora koji sudjeluju na tržištu pokrivenih obveznica i međupovezanosti norveškog financijskog sustava s drugim nordijskim zemljama. |
| --- | --- |

b.

Hipotekarno kreditiranje je u porastu u srednjoročnom razdoblju i najviše doprinosi rastu kreditiranja kućanstava. Osim toga, hipotekarni krediti su sistemski važni za bankarski sektor, budući da predstavljaju visoki udio u ukupnim kreditima koje su odobrile kreditne institucije. Bankarski sektor može također biti izložen rizicima koji proizlaze iz međunarodnog okruženja, zbog velikog udjela stranih investitora koji sudjeluju na tržištu pokrivenih obveznica i međupovezanosti norveškog financijskog sustava s drugim nordijskim zemljama.

| c. | Postoje znakovi precijenjenosti cijena stambenih objekata, nakon dugog razdoblja povećanih cijena stambenih objekata i njihovog ustrajnog rasta. Osim toga, tijekom zadnjih tromjesečja, cijene stambenih objekata su umjerenije, ali obujam transakcija nije smanjen. Stopa vlasništva nad stambenim nekretninama na temelju hipotekarnih kredita je visoka, što potencijalno može kućanstva učiniti ranjivim u odnosu na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

c.

Postoje znakovi precijenjenosti cijena stambenih objekata, nakon dugog razdoblja povećanih cijena stambenih objekata i njihovog ustrajnog rasta. Osim toga, tijekom zadnjih tromjesečja, cijene stambenih objekata su umjerenije, ali obujam transakcija nije smanjen. Stopa vlasništva nad stambenim nekretninama na temelju hipotekarnih kredita je visoka, što potencijalno može kućanstva učiniti ranjivim u odnosu na nepovoljne gospodarske i financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

| d. | Gospodarski ili financijski šok mogao bi dovesti do pojave izravnih i neizravnih rizika za financijsku stabilnost, zbog gore navedenih slabosti. Mogući izravni rizici za bankarski sustav u Norveškoj odnose se na potencijalne kreditne gubitke koji proizlaze iz novih hipotekarnih kredita, budući da su ti krediti odobreni u okruženju potencijalno precijenjenih cijena stambenih nekretnina. Osim toga, u odnosu na kućanstva može nastati negativan učinak na bogatstvo ili doći do negativnog vlasničkog kapitala ako dođe do znatnog smanjenja cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako na primjer, nezaposlenost poraste i/ili se smanji rast dohotka kućanstava, nekim bi kućanstvima moglo biti teže otplaćivati svoje dugove. Povezani negativni učinci na dohodak i bogatstvo kućanstava mogu ojačati početni šok ako kućanstva moraju smanjiti potrošnju radi otplate svojih stambenih kredita. To može dovesti do sekundarnog utjecaja i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav. |
| --- | --- |

d.

Gospodarski ili financijski šok mogao bi dovesti do pojave izravnih i neizravnih rizika za financijsku stabilnost, zbog gore navedenih slabosti. Mogući izravni rizici za bankarski sustav u Norveškoj odnose se na potencijalne kreditne gubitke koji proizlaze iz novih hipotekarnih kredita, budući da su ti krediti odobreni u okruženju potencijalno precijenjenih cijena stambenih nekretnina. Osim toga, u odnosu na kućanstva može nastati negativan učinak na bogatstvo ili doći do negativnog vlasničkog kapitala ako dođe do znatnog smanjenja cijena stambenih nekretnina. Nadalje, ako na primjer, nezaposlenost poraste i/ili se smanji rast dohotka kućanstava, nekim bi kućanstvima moglo biti teže otplaćivati svoje dugove. Povezani negativni učinci na dohodak i bogatstvo kućanstava mogu ojačati početni šok ako kućanstva moraju smanjiti potrošnju radi otplate svojih stambenih kredita. To može dovesti do sekundarnog utjecaja i povećanja rizika za kreditne institucije i financijski sustav.

| e. | ESRB primjećuje da je Norveška provela sveobuhvatan skup mjera zasnovanih na korisniku kredita i kapitalnih mjera čiji je cilj osiguravanje otpornosti kreditnih institucija i korisnika kredita. Donja granica modela gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (LGD) i zahtjevi modela vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza (PD) (12), zajedno s protucikličkim zaštitnim slojem kapitala su važne mjere zasnovane na kapitalu od kojih se očekuje da osiguraju da su kreditne institucije u stanju apsorbirati gubitke nakon potencijalnog gospodarskog ili financijskog šoka. Osim toga, norveška tijela su aktivirala širok raspon mjera zasnovanih na korisniku kredita: kombinacija ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV omjer) i omjera duga u odnosu na dohodak (DTI omjer). Učinci mjera zasnovanih na korisniku kredita su dokumentirani i došlo je do smanjenja omjera hipotekarnih kredita s visokim vrijednostima u odnosu na omjere na koje se primjenjuju ograničenja. Neovisno o značajnim naporima učinjenim u području makrobonitetne politike, sistemski rizici povezani s tržištem stambenih nekretnina u Norveškoj su i dalje visoki. |
| --- | --- |

e.

ESRB primjećuje da je Norveška provela sveobuhvatan skup mjera zasnovanih na korisniku kredita i kapitalnih mjera čiji je cilj osiguravanje otpornosti kreditnih institucija i korisnika kredita. Donja granica modela gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (LGD) i zahtjevi modela vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza (PD) (12), zajedno s protucikličkim zaštitnim slojem kapitala su važne mjere zasnovane na kapitalu od kojih se očekuje da osiguraju da su kreditne institucije u stanju apsorbirati gubitke nakon potencijalnog gospodarskog ili financijskog šoka. Osim toga, norveška tijela su aktivirala širok raspon mjera zasnovanih na korisniku kredita: kombinacija ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV omjer) i omjera duga u odnosu na dohodak (DTI omjer). Učinci mjera zasnovanih na korisniku kredita su dokumentirani i došlo je do smanjenja omjera hipotekarnih kredita s visokim vrijednostima u odnosu na omjere na koje se primjenjuju ograničenja. Neovisno o značajnim naporima učinjenim u području makrobonitetne politike, sistemski rizici povezani s tržištem stambenih nekretnina u Norveškoj su i dalje visoki.

| f. | Procjenjuje se da su trenutačne mjere makrobonitetne politike primjerene za ublažavanje utvrđenih sistemskih rizika povezanih sa slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Norveškoj. Međutim, još uvijek postoji značajan sistemski rizik povezan s tržištem stambenih nekretnina u Norveškoj, te se iz ovih razloga makrobonitetna politika smatra djelomično dostatnom. U području makrobonitetne politike, ublažavanje utvrđenih slabosti je od primarne važnosti i dovelo je do sveobuhvatnog skupa mjera politike. Neovisno o tome, makrobonitetne politike trebale bi biti upotpunjene širim djelovanjem politika čije je cilj ublažavanje ili otklanjanje faktora koji olakšavaju ili promiču povećanu zaduženost kućanstava. Ove bi politike trebale podržati trenutne makrobonitetne mjere za rješavanje preostalih slabosti utvrđenih na tržištu stambenih nekretnina u Norveškoj na učinkovit način, bez stvaranja previsokih troškova za norveško realno gospodarstvo i financijski sustav. Daljnje politike mogle bi uključiti uklanjanje poticaja za veću zaduženost kućanstava, povećanjem učinkovitosti na tržištu nekretnina namijenjenih najmu i izgradnje nekretnina kojima se koristi vlasnik i osiguravanje odgovarajuće ponude stambenih objekata. Ako ne budu poduzete druge mjere politike i ako se slabosti ne povuku ili ako se povećaju zbog gospodarskih i financijskih kretanja, postojeće makrobonitetne mjere mogle bi se postrožiti ili bi se mogle aktivirati nove makrobonitetne mjere. |
| --- | --- |

f.

Procjenjuje se da su trenutačne mjere makrobonitetne politike primjerene za ublažavanje utvrđenih sistemskih rizika povezanih sa slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Norveškoj. Međutim, još uvijek postoji značajan sistemski rizik povezan s tržištem stambenih nekretnina u Norveškoj, te se iz ovih razloga makrobonitetna politika smatra djelomično dostatnom. U području makrobonitetne politike, ublažavanje utvrđenih slabosti je od primarne važnosti i dovelo je do sveobuhvatnog skupa mjera politike. Neovisno o tome, makrobonitetne politike trebale bi biti upotpunjene širim djelovanjem politika čije je cilj ublažavanje ili otklanjanje faktora koji olakšavaju ili promiču povećanu zaduženost kućanstava. Ove bi politike trebale podržati trenutne makrobonitetne mjere za rješavanje preostalih slabosti utvrđenih na tržištu stambenih nekretnina u Norveškoj na učinkovit način, bez stvaranja previsokih troškova za norveško realno gospodarstvo i financijski sustav. Daljnje politike mogle bi uključiti uklanjanje poticaja za veću zaduženost kućanstava, povećanjem učinkovitosti na tržištu nekretnina namijenjenih najmu i izgradnje nekretnina kojima se koristi vlasnik i osiguravanje odgovarajuće ponude stambenih objekata. Ako ne budu poduzete druge mjere politike i ako se slabosti ne povuku ili ako se povećaju zbog gospodarskih i financijskih kretanja, postojeće makrobonitetne mjere mogle bi se postrožiti ili bi se mogle aktivirati nove makrobonitetne mjere.

| (9) | Prilikom aktiviranja bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Norveške u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi; |
| --- | --- |

(9)

Prilikom aktiviranja bilo kojih mjera za rješavanje utvrđenih slabosti, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebaju uzeti u obzir položaj Norveške u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

| (10) | Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave, |
| --- | --- |

(10)

Upozorenja ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja upozorenja te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

DONIO JE OVO UPOZORENJE;

ESRB je utvrdio srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Norveškoj kao izvor sistemskog rizika za financijsku stabilnost, koje mogu imati ozbiljne negativne posljedice za realno gospodarstvo. S makrobonitetnog stajališta, ESRB smatra da je glavna slabost visoka zaduženost kućanstava povezana s dugoročnim povećanjem cijena stambenih objekata i njihova moguća precijenjenost.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Upozorenje ESRB/2016/06 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (SL C 31, 31.1.2017., str. 45.).

3

(4)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina Danske (SL C 31, 31.1.2017., str. 47.).

4

(5)  Upozorenje ESRB/2016/09 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (SL C 31, 31.1.2017., str. 51.).

5

(6)  Upozorenje ESRB/2016/10 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 53.).

6

(7)  Upozorenje ESRB/2016/05 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Austriji (SL C 31, 31.1.2017., str. 43.).

7

(8)  Upozorenje ESRB/2016/08 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 49.).

8

(9)  Upozorenje ESRB/2016/11 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 55.).

9

(10)  Upozorenje ESRB/2016/12 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Ujedinjenoj Kraljevini (SL C 31, 31.1.2017., str. 57.).

10

(11)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Norveška ima strože zahtjeve za pristup zasnovan internim rejting sustavima u odnosu na stambene nekretnine, uključujući donju granicu gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (LGD) od 20 % i posebne zahtjeve za izračun vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza (PD) za hipotekarne kredite. Nacionalna tijela izvješćuju da donja granica gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza (LGD) i zahtjevi za vjerojatnost nastanka statusa neispunjavanja obveza (PD) nastoje povećati prosječni ponder rizika za stambene hipoteke za norveške banke koje primjenjuju unutarnje modele utemeljene na rejtinzima.

12

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/60

---

Tečajna lista eura (1)

29. listopada 2019.

(2019/C 366/12)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1095 |
| JPY | japanski jen | 120,88 |
| DKK | danska kruna | 7,4706 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86328 |
| SEK | švedska kruna | 10,7923 |
| CHF | švicarski franak | 1,1041 |
| ISK | islandska kruna | 138,10 |
| NOK | norveška kruna | 10,2748 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,543 |
| HUF | mađarska forinta | 328,78 |
| PLN | poljski zlot | 4,2693 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7559 |
| TRY | turska lira | 6,3596 |
| AUD | australski dolar | 1,6186 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4486 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6994 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7481 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5121 |
| KRW | južnokorejski von | 1 295,86 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,2241 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8392 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4568 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 590,95 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6410 |
| PHP | filipinski pezo | 56,623 |
| RUB | ruski rubalj | 70,9154 |
| THB | tajlandski baht | 33,524 |
| BRL | brazilski real | 4,4300 |
| MXN | meksički pezo | 21,1812 |
| INR | indijska rupija | 78,6150 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1095

JPY

japanski jen

120,88

DKK

danska kruna

7,4706

GBP

funta sterlinga

0,86328

SEK

švedska kruna

10,7923

CHF

švicarski franak

1,1041

ISK

islandska kruna

138,10

NOK

norveška kruna

10,2748

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,543

HUF

mađarska forinta

328,78

PLN

poljski zlot

4,2693

RON

rumunjski novi leu

4,7559

TRY

turska lira

6,3596

AUD

australski dolar

1,6186

CAD

kanadski dolar

1,4486

HKD

hongkonški dolar

8,6994

NZD

novozelandski dolar

1,7481

SGD

singapurski dolar

1,5121

KRW

južnokorejski von

1 295,86

ZAR

južnoafrički rand

16,2241

CNY

kineski renminbi-juan

7,8392

HRK

hrvatska kuna

7,4568

IDR

indonezijska rupija

15 590,95

MYR

malezijski ringit

4,6410

PHP

filipinski pezo

56,623

RUB

ruski rubalj

70,9154

THB

tajlandski baht

33,524

BRL

brazilski real

4,4300

MXN

meksički pezo

21,1812

INR

indijska rupija

78,6150

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 30.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 366/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 366/61

---

Obavijest o primjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1131 o uspostavi carinskog instrumenta radi provedbe članka 14.a Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća i članka 24.a Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća

(2019/C 366/13)

U skladu s člankom 14.a Uredbe (EU) 2016/1036 (1) i člankom 24.a Uredbe (EU) 2016/1037 (2), Europska komisija donijela je 3. srpnja 2019. Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/1131 (3) („Uredba o carinskom instrumentu”).

Člankom 14.a Uredbe (EU) 2016/1036 i člankom 24.a Uredbe (EU) 2016/1037 dopušta se proširenje antidampinških i/ili kompenzacijskih pristojbi na robu koja se u znatnim količinama unosi na umjetan otok, nepokretnu ili plutajuću konstrukciju ili sve druge strukture u epikontinentalnom pojasu države članice ili u isključivom gospodarskom pojasu koji je na temelju UNCLOS-a proglasila država članica, ako bi to prouzročilo štetu industriji Unije. U slučajevima kada se uredbom o uvođenju antidampinških i/ili kompenzacijskih mjera izričito predviđa takvo proširenje za ta područja, Uredbom o carinskom instrumentu utvrđuju se uvjeti za naplaćivanje antidampinških i/ili kompenzacijskih pristojbi te postupci koji se odnose na obavješćivanje i prijavu takvih proizvoda te plaćanje takve pristojbe.

Kako bi carinska tijela dobila dovoljno vremena da se pripreme za obradu izjava o primitku, člankom 9. Uredbe o carinskom instrumentu odgođena je primjena odredaba te uredbe za četiri mjeseca od datuma njezine objave u Službenom listu.

Člankom 14.a Uredbe 2016/1036 i člankom 24.a Uredbe 2016/1037 propisuje se da Komisija zasebnom objavom obavješćuje sve gospodarske subjekte da je carinski instrument spreman za upotrebu.

Komisija obavješćuje sve gospodarske subjekte da će carinski instrument biti spreman za upotrebu i potpuno primjenjiv od 4. studenoga 2019.

---

(1)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

(2)  Uredba (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 55.).

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1131 оd 2. srpnja 2019. o uspostavi carinskog instrumenta radi provedbe članka 14.a Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća i članka 24.a Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 179, 3.7.2019., str. 12).

---