# Úradný vestník C 366/2019

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 366 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6230. októbra 2019 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 366

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6230. októbra 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európsky výbor pre systémové riziká |
| 2019/C 366/01 | Odporúčanie Európskeho Výboru pre Systémové Riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Belgicku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/4) | 1 |
| 2019/C 366/02 | Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/5) | 7 |
| 2019/C 366/03 | Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Luxembursku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/6) | 14 |
| 2019/C 366/04 | Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Holandsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/7) | 22 |
| 2019/C 366/05 | Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/8) | 29 |
| 2019/C 366/06 | Odporúčanie Európskeho Výboru pre Systémové Riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Švédsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/9) | 35 |
| 2019/C 366/07 | Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Českej republike v strednodobom horizonte (ESRB/2019/10) | 41 |
| 2019/C 366/08 | Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Nemecku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/11) | 45 |
| 2019/C 366/09 | Varovanie Európskeho Výboru Pre Systémové Riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Francúzsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/12) | 49 |
| 2019/C 366/10 | Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie na Islande v strednodobom horizonte (ESRB/2019/13) | 53 |
| 2019/C 366/11 | Varovanie Európskeho Výboru Pre Systémové Riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Nórsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/14) | 57 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európsky výbor pre systémové riziká

2019/C 366/01

Odporúčanie Európskeho Výboru pre Systémové Riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Belgicku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/4)

1

2019/C 366/02

Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/5)

7

2019/C 366/03

Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Luxembursku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/6)

14

2019/C 366/04

Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Holandsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/7)

22

2019/C 366/05

Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/8)

29

2019/C 366/06

Odporúčanie Európskeho Výboru pre Systémové Riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Švédsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/9)

35

2019/C 366/07

Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Českej republike v strednodobom horizonte (ESRB/2019/10)

41

2019/C 366/08

Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Nemecku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/11)

45

2019/C 366/09

Varovanie Európskeho Výboru Pre Systémové Riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Francúzsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/12)

49

2019/C 366/10

Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie na Islande v strednodobom horizonte (ESRB/2019/13)

53

2019/C 366/11

Varovanie Európskeho Výboru Pre Systémové Riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Nórsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/14)

57

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 366/12 | Výmenný kurz eura — 29. októbra 2019 | 60 |
| 2019/C 366/13 | Oznámenie o uplatňovaní vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1131 z 2. júla 2019, ktorým sa stanovuje colný nástroj na vykonávanie článku 14a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 a článku 24a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 | 61 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2019/C 366/12

Výmenný kurz eura — 29. októbra 2019

60

2019/C 366/13

Oznámenie o uplatňovaní vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1131 z 2. júla 2019, ktorým sa stanovuje colný nástroj na vykonávanie článku 14a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 a článku 24a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037

61

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európsky výbor pre systémové riziká

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/1

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Belgicku v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/4)

(2019/C 366/01)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho články 3, 16, 17 a 18,

keďže:

| (1) | Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj.

| (2) | Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok. |
| --- | --- |

(2)

Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

| (3) | Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (4) | Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

(4)

Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

| (5) | Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík. |
| --- | --- |

(5)

Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík.

| (6) | Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní. |
| --- | --- |

(6)

Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní.

| (7) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Belgicko (6). |
| --- | --- |

(7)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Belgicko (6).

| (8) | V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Belgicku týkali rýchleho rastu cien nehnuteľností a hypotekárnych úverov, ako aj už vysokej a stále rastúcej zadlženosti domácností, pričom rástol podiel hypotekárnych dlžníkov, ktorí boli potenciálne zraniteľní v prípade nepriaznivých hospodárskych podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Belgicku. |
| --- | --- |

(8)

V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Belgicku týkali rýchleho rastu cien nehnuteľností a hypotekárnych úverov, ako aj už vysokej a stále rastúcej zadlženosti domácností, pričom rástol podiel hypotekárnych dlžníkov, ktorí boli potenciálne zraniteľní v prípade nepriaznivých hospodárskych podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Belgicku.

| (9) | ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7).

| (10) | Pokiaľ ide o Belgicko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že výrazný rast úverov na bývanie od roku 2016 naďalej prispieva k zvyšovaniu zadlženosti domácností. Napriek skutočnosti, že sa spomalil rast cien nehnuteľností, predchádzajúca dynamika vzbudzuje obavy v súvislosti s ich potenciálnym nadhodnotením. Významný podiel hypotekárnych úverov sa okrem toho naďalej poskytuje domácnostiam, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Navýšenie rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov, ktoré sa zaviedlo v roku 2013 pre hypotekárne expozície úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch, prispelo k zvýšeniu odolnosti týchto inštitúcií. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o Belgicko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že výrazný rast úverov na bývanie od roku 2016 naďalej prispieva k zvyšovaniu zadlženosti domácností. Napriek skutočnosti, že sa spomalil rast cien nehnuteľností, predchádzajúca dynamika vzbudzuje obavy v súvislosti s ich potenciálnym nadhodnotením. Významný podiel hypotekárnych úverov sa okrem toho naďalej poskytuje domácnostiam, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Navýšenie rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov, ktoré sa zaviedlo v roku 2013 pre hypotekárne expozície úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch, prispelo k zvýšeniu odolnosti týchto inštitúcií.

| (11) | V roku 2018 Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique podľa článku 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 toto navýšenie rizikovej váhy o päť percent ešte navýšila uplatnením pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na nesplácané expozície v rámci portfólia hypotekárnych úverov každej jednotlivej úverovej inštitúcie. |
| --- | --- |

(11)

V roku 2018 Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique podľa článku 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 toto navýšenie rizikovej váhy o päť percent ešte navýšila uplatnením pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na nesplácané expozície v rámci portfólia hypotekárnych úverov každej jednotlivej úverovej inštitúcie.

| (12) | Účelom v súčasnosti zavedeného navýšenia rizikovej váhy je zvýšenie odolnosti úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch, ako aj oslabenie hromadenia rizík súvisiacich s novými hypotekárnymi úvermi. V súčasnosti však nie sú v Belgicku zavedené žiadne opatrenia zamerané na dlžníkov (napr. limity, ktoré sa uplatňujú n pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) alebo na pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI)), ktoré by priamo obmedzili podiel hypotekárnych úverov poskytnutých domácnostiam, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. |
| --- | --- |

(12)

Účelom v súčasnosti zavedeného navýšenia rizikovej váhy je zvýšenie odolnosti úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch, ako aj oslabenie hromadenia rizík súvisiacich s novými hypotekárnymi úvermi. V súčasnosti však nie sú v Belgicku zavedené žiadne opatrenia zamerané na dlžníkov (napr. limity, ktoré sa uplatňujú n pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) alebo na pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI)), ktoré by priamo obmedzili podiel hypotekárnych úverov poskytnutých domácnostiam, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

| (13) | ESRB preto dospel k záveru, že makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné v Belgicku, sú čiastočne vhodné a čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností, nadhodnotením cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania úverov v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Účelom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia v Belgicku s cieľom posilniť odolnosť. Nemali by sa považovať za náhradu za existujúce opatrenia založené na kapitáli, ktoré sú naďalej dôležité na riešenie existujúcich zraniteľných miest v portfóliu nesplatených úverov. |
| --- | --- |

(13)

ESRB preto dospel k záveru, že makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné v Belgicku, sú čiastočne vhodné a čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností, nadhodnotením cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania úverov v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Účelom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia v Belgicku s cieľom posilniť odolnosť. Nemali by sa považovať za náhradu za existujúce opatrenia založené na kapitáli, ktoré sú naďalej dôležité na riešenie existujúcich zraniteľných miest v portfóliu nesplatených úverov.

| (14) | Účelom tohto odporúčania je odporučiť aktiváciu právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov s cieľom riešiť existenciu významného podielu hypotekárnych úverov poskytnutých domácnostiam, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Belgicku. |
| --- | --- |

(14)

Účelom tohto odporúčania je odporučiť aktiváciu právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov s cieľom riešiť existenciu významného podielu hypotekárnych úverov poskytnutých domácnostiam, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Belgicku.

| (15) | Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky. |
| --- | --- |

(15)

Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

| (16) | Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(16)

Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

ODDIEL 1

ODPORÚČANIE

Odporúčanie A – Aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov

Odporúča sa, aby belgické vnútroštátne orgány, ktorým boli zverené odporúčacie právomoci alebo uplatňovanie opatrení zameraných na dlžníkov, odporučili aktiváciu právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov a aktivovali ich s cieľom zabrániť:

| a) | významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí čerpajú nové hypotekárne úvery a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať úroveň spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie; alebo |
| --- | --- |

a)

významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí čerpajú nové hypotekárne úvery a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať úroveň spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie; alebo

| b) | významnému alebo rastúcemu podielu nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, ktorý by mohol spôsobiť úverové straty z týchto úverov v prípade ich nesplácania a následného zníženia cien nehnuteľností. |
| --- | --- |

b)

významnému alebo rastúcemu podielu nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, ktorý by mohol spôsobiť úverové straty z týchto úverov v prípade ich nesplácania a následného zníženia cien nehnuteľností.

ODDIEL 2

IMPLEMENTÁCIA

1.   Vymedzenie pojmov

Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov; |
| --- | --- |

a)

„opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov;

| b) | „priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

b)

„priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| c) | „odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

c)

„odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| d) | „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

d)

„pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

| e) | „pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

e)

„pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| f) | „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

f)

„pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| g) | „strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov; |
| --- | --- |

g)

„strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov;

| h) | „právne záväznými opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú zavedené prostredníctvom právne záväzných predpisov. |
| --- | --- |

h)

„právne záväznými opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú zavedené prostredníctvom právne záväzných predpisov.

| i) | „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok); |
| --- | --- |

i)

„dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok);

| j) | „splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

j)

„splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru;

| k) | „makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8). |
| --- | --- |

k)

„makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8).

2.   Kritériá implementácie

| 1. | Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:






  a) | mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčania A; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčania A;

| b) | pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov podľa odporúčania A by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Belgicka v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy; |
| --- | --- |

b)

pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov podľa odporúčania A by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Belgicka v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

| c) | v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčania A. |
| --- | --- |

c)

v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčania A.

| 2. | Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch podniknutých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:






  a) | informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

| b) | hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností, nadhodnotenia cien nehnuteľností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI a splatností, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania; |
| --- | --- |

b)

hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností, nadhodnotenia cien nehnuteľností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI a splatností, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

| c) | podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania. |
| --- | --- |

c)

podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

Adresáti sa vyzývajú, aby v súlade s nasledujúcimi odsekmi predkladali správy ESRB a Rade o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť v súlade s týmto časovým rámcom:

Adresáti odporúčania A sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o krokoch prijatých v súvislosti s implementáciou opatrení zameraných na dlžníkov prijatých na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností, nadhodnotením cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov v Belgicku. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

4.   Monitorovanie a hodnotenie

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

| b) | overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch v súvislosti s implementáciou odporúčania A; prvú správu podá do 31. decembra 2020, druhú správu do 31. decembra 2021 a tretiu správu do 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

b)

overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch v súvislosti s implementáciou odporúčania A; prvú správu podá do 31. decembra 2020, druhú správu do 31. decembra 2021 a tretiu správu do 31. decembra 2022.

| 2. | Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť. |
| --- | --- |

2.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/06 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Belgicku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 45).

6

(7)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, november 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 21.1.2014, s. 1).

9

---

PRÍLOHA I

ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANÍM

Odporúčanie A – Aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov

Pre súlad s odporúčaním A sa uplatňujú tieto kritériá.

| 1. | S cieľom zabrániť:






  a) | významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí čerpajú nové hypotekárne úvery a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať úroveň spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie; alebo |
| --- | --- | --- |

1.

a)

významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí čerpajú nové hypotekárne úvery a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať úroveň spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie; alebo

| b) | významnému alebo rastúcemu podielu nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, ktorý by mohol spôsobiť úverové straty v prípade ich nesplácania a následného zníženia cien nehnuteľností; |
| --- | --- |

b)

významnému alebo rastúcemu podielu nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, ktorý by mohol spôsobiť úverové straty v prípade ich nesplácania a následného zníženia cien nehnuteľností;

by belgické vnútroštátne orgány mali použiť jedno alebo niekoľko skombinovaných opatrení zameraných na dlžníkov (napr. limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV, v kombinácii s limitmi, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI alebo na pomer DSTI, a s limitmi splatnosti) s cieľom zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení a minimalizovať potenciál pre ich obchádzanie alebo neželané dôsledky, ktoré by mohli znížiť ich účinnosť a prípadne vytvoriť riziká v iných oblastiach

| 2. | Pred aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Belgicka v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie týchto opatrení. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Po aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Belgicku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení zameraných na dlžníkov, od počiatočnej kalibrácie týchto aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest. |
| --- | --- |

3.

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/7

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/5)

(2019/C 366/02)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká  (1)
  , a najmä na jeho články 3, 16, 17 a 18,

keďže:

| (1) | Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a/alebo mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho, silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a/alebo mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho, silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj.

| (2) | Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok. |
| --- | --- |

(2)

Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

| (3) | Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (4) | Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

(4)

Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

| (5) | Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík. |
| --- | --- |

(5)

Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík.

| (6) | Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní. |
| --- | --- |

(6)

Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní.

| (7) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Dánsko (6). |
| --- | --- |

(7)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Dánsko (6).

| (8) | V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesto identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Dánsku týkalo vysokej zadlženosti domácností. Významný podiel hypotekárnych dlžníkov mal dlh s pohyblivou úrokovou sadzbou alebo dlh presahujúci hodnotu ich nehnuteľnosti, čo ich robí zraniteľn ými v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Aj keď sa nevyskytli žiadne celkové známky nadhodnotenia, ceny nehnuteľností sa výrazne zvýšili najmä vo veľkých mestách a boli blízko k úrovniam pred krízou. |
| --- | --- |

(8)

V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesto identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Dánsku týkalo vysokej zadlženosti domácností. Významný podiel hypotekárnych dlžníkov mal dlh s pohyblivou úrokovou sadzbou alebo dlh presahujúci hodnotu ich nehnuteľnosti, čo ich robí zraniteľn ými v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Aj keď sa nevyskytli žiadne celkové známky nadhodnotenia, ceny nehnuteľností sa výrazne zvýšili najmä vo veľkých mestách a boli blízko k úrovniam pred krízou.

| (9) | ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7).

| (10) | Pokiaľ ide o Dánsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že aj keď sa zadlženosť domácností od roku 2016 znížila, zostáva na jednej z najvyšších úrovní v EHP. Okrem toho je podiel existujúcich hypotekárnych úverov s odloženou amortizáciou istiny značný, vďaka čomu sú domácnosti štrukturálne zraniteľnejšie v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Napriek tomu, že rast cien nehnuteľností sa v posledných rokoch spomalil a ceny bytov v Kodani sa ustálili, predchádzajúca dynamika viedla vo veľkých mestách, najmä v Kodani, miestami k nadhodnoteniu nehnuteľností. V tejto súvislosti predstavuje zavedenie právne záväznej požiadavky na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov, ktorá bola v roku 2015 stanovená na 5 %, zavedenie určitej (hoci obmedzená) dodatočnej zábezpeky pre prípad poklesu cien nehnuteľností. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o Dánsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že aj keď sa zadlženosť domácností od roku 2016 znížila, zostáva na jednej z najvyšších úrovní v EHP. Okrem toho je podiel existujúcich hypotekárnych úverov s odloženou amortizáciou istiny značný, vďaka čomu sú domácnosti štrukturálne zraniteľnejšie v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Napriek tomu, že rast cien nehnuteľností sa v posledných rokoch spomalil a ceny bytov v Kodani sa ustálili, predchádzajúca dynamika viedla vo veľkých mestách, najmä v Kodani, miestami k nadhodnoteniu nehnuteľností. V tejto súvislosti predstavuje zavedenie právne záväznej požiadavky na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov, ktorá bola v roku 2015 stanovená na 5 %, zavedenie určitej (hoci obmedzená) dodatočnej zábezpeky pre prípad poklesu cien nehnuteľností.

| (11) | V roku 2018 sa v právnych predpisoch na ochranu spotrebiteľa zaviedli obmedzenia týkajúce sa poskytovania hypotekárnych úverov pre hypotekárnych dlžníkov s pomerom výšky dlhu k výške príjmu (DTI) (pred zdanením) nad 4 % a pomerom LTV nad 60 %. Tieto obmedzenia požadujú, aby: a) úrokové sadzby boli pevne stanovené na obdobie najmenej 5 rokov; b) odložená amortizácia istiny sa uplatňovala len vtedy, ak je úroková sadzba úveru pevne stanovená na obdobie najmenej 30 rokov. Okrem toho bol v roku 2014 oznámený tzv. „diamant dohľadu“ pre hypotekárne banky. Obsahuje niekoľko referenčných a limitných hodnôt stanovených pre osobitné rizikové oblasti bankových činností a je zameraný na zvýšenie kreditnej kvality hypotekárnych úverov do roku 2018 a 2020, čím ovplyvní poskytovanie nových úverov. Okrem toho bola v roku 2018 dvakrát zvýšená miera proticyklického kapitálového vankúša: z 0 % na 0,5 % od 1. marca 2019 a z 0,5 % na 1 % od septembra 2019. Dánska Rada pre systémové riziká navyše od júna 2020 odporučila ďalšie zvýšenie zo 1 % na 1,5 % a vydala usmernenia, podľa ktorých by sa táto sadzba mala zvýšiť na jej potenciálne maximum vo výške 2,5 %, pokiaľ nedôjde k zásadnej zmene v raste rizika v dánskom finančnom systéme. Napokon, dánsky úrad pre dohľad nad finančným trhom (Finanstilsynet) vydal usmernenie, podľa ktorého majú úverové inštitúcie pri poskytovaní úverov na nehnuteľnosti v geografických oblastiach, v ktorých rástli ceny nehnuteľností na bývanie, postupovať pri hodnotení kreditného rizika obozretne. |
| --- | --- |

(11)

V roku 2018 sa v právnych predpisoch na ochranu spotrebiteľa zaviedli obmedzenia týkajúce sa poskytovania hypotekárnych úverov pre hypotekárnych dlžníkov s pomerom výšky dlhu k výške príjmu (DTI) (pred zdanením) nad 4 % a pomerom LTV nad 60 %. Tieto obmedzenia požadujú, aby: a) úrokové sadzby boli pevne stanovené na obdobie najmenej 5 rokov; b) odložená amortizácia istiny sa uplatňovala len vtedy, ak je úroková sadzba úveru pevne stanovená na obdobie najmenej 30 rokov. Okrem toho bol v roku 2014 oznámený tzv. „diamant dohľadu“ pre hypotekárne banky. Obsahuje niekoľko referenčných a limitných hodnôt stanovených pre osobitné rizikové oblasti bankových činností a je zameraný na zvýšenie kreditnej kvality hypotekárnych úverov do roku 2018 a 2020, čím ovplyvní poskytovanie nových úverov. Okrem toho bola v roku 2018 dvakrát zvýšená miera proticyklického kapitálového vankúša: z 0 % na 0,5 % od 1. marca 2019 a z 0,5 % na 1 % od septembra 2019. Dánska Rada pre systémové riziká navyše od júna 2020 odporučila ďalšie zvýšenie zo 1 % na 1,5 % a vydala usmernenia, podľa ktorých by sa táto sadzba mala zvýšiť na jej potenciálne maximum vo výške 2,5 %, pokiaľ nedôjde k zásadnej zmene v raste rizika v dánskom finančnom systéme. Napokon, dánsky úrad pre dohľad nad finančným trhom (Finanstilsynet) vydal usmernenie, podľa ktorého majú úverové inštitúcie pri poskytovaní úverov na nehnuteľnosti v geografických oblastiach, v ktorých rástli ceny nehnuteľností na bývanie, postupovať pri hodnotení kreditného rizika obozretne.

| (12) | Napriek zavedeniu množstva makroprudenciálnych opatrení a vzhľadom na vysokú úroveň zadlženosti domácností a významný podiel hypotekárnych dlžníkov zraniteľných v prípade nepriaznivých hospodárskych podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, súčasné opatrenia založené na kapitáli nemusia byť dostatočné na riešenie akumulovaných zraniteľných miest. Okrem toho môže byť v strednodobom horizonte potrebné sprísniť súčasné alebo aktivovať ďalšie opatrenia zamerané na dlžníkov, ak dôjde k nárastu zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností, nadhodnotením cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania úverov. |
| --- | --- |

(12)

Napriek zavedeniu množstva makroprudenciálnych opatrení a vzhľadom na vysokú úroveň zadlženosti domácností a významný podiel hypotekárnych dlžníkov zraniteľných v prípade nepriaznivých hospodárskych podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, súčasné opatrenia založené na kapitáli nemusia byť dostatočné na riešenie akumulovaných zraniteľných miest. Okrem toho môže byť v strednodobom horizonte potrebné sprísniť súčasné alebo aktivovať ďalšie opatrenia zamerané na dlžníkov, ak dôjde k nárastu zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností, nadhodnotením cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania úverov.

| (13) | Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest zistených v Dánsku, existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest, čo má za následok vyššiu úroveň systémového rizika. Tieto faktory zahŕňajú: i) zložité predpisy upravujúce trh s prenájmom nehnuteľností so hornou hranicou pre výšku nájomného v značnej časti bytových domov vo veľkých mestách, čo vytvára nedostatok ponuky bývania a vyvíja tlak na rast cien nehnuteľností a dlhu domácností, ktoré si kupujú svoju vlastnú nehnuteľnosť; a ii) daňové zvýhodnenia spojené s hypotékami, čo môže byť stimulom pre domácnosti, aby sa nadmerne zadlžovali. Okrem toho, od roku 2001 bol systém zdaňovania nehnuteľností na bývanie oddelený od trhových cien, čo viedlo k poklesu efektívnej sadzby dane, najmä vo veľkých mestách. V roku 2017 dánsky parlament schválil zákon o novom systéme zdaňovania nehnuteľností na bývanie, ktorý opätovne zavádza súvislosť medzi splatnými daňami a aktuálnymi trhovými cenami nehnuteľností na bývanie, a ktorý nadobudne účinnosť v roku 2021. |
| --- | --- |

(13)

Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest zistených v Dánsku, existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest, čo má za následok vyššiu úroveň systémového rizika. Tieto faktory zahŕňajú: i) zložité predpisy upravujúce trh s prenájmom nehnuteľností so hornou hranicou pre výšku nájomného v značnej časti bytových domov vo veľkých mestách, čo vytvára nedostatok ponuky bývania a vyvíja tlak na rast cien nehnuteľností a dlhu domácností, ktoré si kupujú svoju vlastnú nehnuteľnosť; a ii) daňové zvýhodnenia spojené s hypotékami, čo môže byť stimulom pre domácnosti, aby sa nadmerne zadlžovali. Okrem toho, od roku 2001 bol systém zdaňovania nehnuteľností na bývanie oddelený od trhových cien, čo viedlo k poklesu efektívnej sadzby dane, najmä vo veľkých mestách. V roku 2017 dánsky parlament schválil zákon o novom systéme zdaňovania nehnuteľností na bývanie, ktorý opätovne zavádza súvislosť medzi splatnými daňami a aktuálnymi trhovými cenami nehnuteľností na bývanie, a ktorý nadobudne účinnosť v roku 2021.

| (14) | ESRB preto dospel k záveru, že hoci sú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné v Dánsku, vhodné, iba čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností v strednodobom horizonte. V dôsledku toho je potrebné prijať ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia v Dánsku. Vzhľadom na to, že zraniteľné miesta sú do istej miery spôsobené štrukturálnymi faktormi, ktoré presahujú makroprudenciálnu politiku, je potrebné na doplnenie a podporu súčasných makroprudenciálnych opatrení prijať ďalšie opatrenia s cieľom zaoberať sa účinnejšie a efektívnejšie faktormi, ktoré prispievajú k nárastu systémových rizík na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Dánsku bez toho, aby vznikali nadmerné náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém Dánska. |
| --- | --- |

(14)

ESRB preto dospel k záveru, že hoci sú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné v Dánsku, vhodné, iba čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností v strednodobom horizonte. V dôsledku toho je potrebné prijať ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia v Dánsku. Vzhľadom na to, že zraniteľné miesta sú do istej miery spôsobené štrukturálnymi faktormi, ktoré presahujú makroprudenciálnu politiku, je potrebné na doplnenie a podporu súčasných makroprudenciálnych opatrení prijať ďalšie opatrenia s cieľom zaoberať sa účinnejšie a efektívnejšie faktormi, ktoré prispievajú k nárastu systémových rizík na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Dánsku bez toho, aby vznikali nadmerné náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém Dánska.

| (15) | Účelom tohto odporúčania je odporučiť: a) aktiváciu ďalších alebo sprísnenie existujúcich opatrení založených na kapitáli s cieľom zabezpečiť odolnosť bankového sektora voči zraniteľným miestam zisteným v Dánsku v strednodobom horizonte; b) monitorovanie zraniteľných miest a aktiváciu ďalších alebo sprísnenie existujúcich opatrení zameraných na dlžníkov, ak sa zrýchli rast cien nehnuteľností a rast úverov v strednodobom horizonte. Cieľom tohto odporúčania je tiež zdôrazniť potrebu rozsiahlejších politických opatrení zameraných na obmedzenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností. |
| --- | --- |

(15)

Účelom tohto odporúčania je odporučiť: a) aktiváciu ďalších alebo sprísnenie existujúcich opatrení založených na kapitáli s cieľom zabezpečiť odolnosť bankového sektora voči zraniteľným miestam zisteným v Dánsku v strednodobom horizonte; b) monitorovanie zraniteľných miest a aktiváciu ďalších alebo sprísnenie existujúcich opatrení zameraných na dlžníkov, ak sa zrýchli rast cien nehnuteľností a rast úverov v strednodobom horizonte. Cieľom tohto odporúčania je tiež zdôrazniť potrebu rozsiahlejších politických opatrení zameraných na obmedzenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností.

| (16) | Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky. |
| --- | --- |

(16)

Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

| (17) | Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(17)

Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

ODDIEL 1

ODPORÚČANIA

Odporúčanie A – Aktivácia alebo sprísnenie opatrení založených na kapitáli

Odporúča sa, aby orgán makroprudenciálneho dohľadu, prípadne určený alebo príslušný orgán v Dánsku, zabezpečil prostredníctvom aktivácie dodatočných alebo sprísnenia existujúcich opatrení založených na kapitáli odolnosť úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Dánsku, vzhľadom na potenciálne naplenie systémového rizika súvisiaceho s nehnuteľnosťami na bývanie, čo by mohlo viesť k priamym a nepriamym úverovým stratám vyplývajúcim z hypotekárnych úverov alebo z poklesu spotreby domácností s úvermi na bývanie.

Odporúčanie B – Monitorovanie zraniteľných miest a aktivácia alebo sprísňovanie opatrení zameraných na dlžníkov

| 1. | Odporúča sa, aby dánske vnútroštátne orgány poverené monitorovaním systémových rizík dôkladne monitorovali zraniteľné miesta spojené so zadlženosťou domácností, nadhodnoteniím cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov v strednodobom horizonte, okrem iného aj prostredníctvom:






  a) | posudzovania – s využitím údajov o o nových hypotekárnych úveroch na úrovni úverov – schopnosti dlžníkov, ktorí si berú nové hypotekárne úvery, odolať nepriaznivým hospodárskym alebo finančným podmienkam alebo nepriaznivému vývoju na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie a |
| --- | --- | --- |

1.

a)

posudzovania – s využitím údajov o o nových hypotekárnych úveroch na úrovni úverov – schopnosti dlžníkov, ktorí si berú nové hypotekárne úvery, odolať nepriaznivým hospodárskym alebo finančným podmienkam alebo nepriaznivému vývoju na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie a

| b) | posudzovania udržateľnosti cien nehnuteľností a možnosti ich zníženia v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok. |
| --- | --- |

b)

posudzovania udržateľnosti cien nehnuteľností a možnosti ich zníženia v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok.

| 2. | S cieľom zabrániť nadmernému hromadeniu kreditného rizika sa dánskemu orgánu poverenému aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov odporúča, aby aktivoval dodatočné alebo sprísnil existujúce opatrenia zamerané na dlžníkov, ak výsledky monitorovania uskutočnené podľa odporúčania B bodu 1 písm. a) poskytnú dôkaz o tom, že významný alebo rastúci podiel dlžníkov, ktorým sa poskytujú nové hypotekárne úvery, nemusí byť schopný splácať svoj dlh alebo udržať spotrebu za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v dôsledku nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Odporúča sa, aby Dánsko zvýšilo právne záväznú požiadavku na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov, ak výsledky monitorovania uskutočneného podľa odseku 1 písm. b) poskytnú dôkazy o tom, že nadhodnotenie cien nehnuteľností sa zvýšilo, s cieľom zabezpečiť, aby zábezpeka pre nové hypotekárne úvery bola dostatočná na pokrytie úverových strát zodpovedajúcich možnému zníženiu cien nehnuteľností za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a odhadovanému zníženiu cien nehnuteľností v prípade negatívneho scenára. |
| --- | --- |

3.

Odporúčanie C – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

Odporúča sa, aby Dánsko prehodnotilo svoju politiku s cieľom obmedziť štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie zraniteľných miest, identifikovaných v Dánsku ako zdroj systémového rizika, keďže tieto motivujú domácnosti k nadmernému hypotekárnemu zadlženiu, alebo spôsobujú nadmerný rast cien nehnuteľností a hypotekárneho dlhu.

ODDIEL 2

IMPLEMENTÁCIA

1.   Vymedzenie pojmov

Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov; |
| --- | --- |

a)

„opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov;

| b) | „priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

b)

„priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| c) | „odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

c)

„odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| d) | „pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

d)

„pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| e) | „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

e)

„pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

| f) | „strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov; |
| --- | --- |

f)

„strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov;

| g) | „makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

g)

„makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8);

| h) | „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok); |
| --- | --- |

h)

„dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok);

| i) | „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

i)

„pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| j) | „splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru. |
| --- | --- |

j)

„splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru.

2.   Kritériá implementácie

1.   Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:

| a) | mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A, B a C; |
| --- | --- |

a)

mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A, B a C;

| b) | pri aktivácii dodatočných alebo sprísnení existujúcich opatrení založených na kapitáli podľa odporúčania A by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy; |
| --- | --- |

b)

pri aktivácii dodatočných alebo sprísnení existujúcich opatrení založených na kapitáli podľa odporúčania A by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

| c) | pri aktivácii dodatočných alebo sprísnení existujúcich opatrení zameraných na dlžníkov podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy; |
| --- | --- |

c)

pri aktivácii dodatočných alebo sprísnení existujúcich opatrení zameraných na dlžníkov podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

| d) | pri zvyšovaní požiadavky na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov podľa odporúčania B by sa pri kalibrácii a zavádzaní tohto opatrenia malo zohľadniť postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy; |
| --- | --- |

d)

pri zvyšovaní požiadavky na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov podľa odporúčania B by sa pri kalibrácii a zavádzaní tohto opatrenia malo zohľadniť postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

| e) | pokiaľ ide o odporúčanie C, malo by sa pri zavádzaní opatrení na uskutočnenie zmien politiky zohľadniť postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle, aby tieto opatrenia neviedli k zosilneniu alebo vzniku akumulovaných zraniteľných miest v sektore nehnuteľností na bývanie v Dánsku; |
| --- | --- |

e)

pokiaľ ide o odporúčanie C, malo by sa pri zavádzaní opatrení na uskutočnenie zmien politiky zohľadniť postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle, aby tieto opatrenia neviedli k zosilneniu alebo vzniku akumulovaných zraniteľných miest v sektore nehnuteľností na bývanie v Dánsku;

| f) | v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A, B a C. |
| --- | --- |

f)

v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A, B a C.

2.   Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch podniknutých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:

| a) | informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci; |
| --- | --- |

a)

informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

| b) | hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností, nadhodnotenia cien nehnuteľností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, splatností a profilov amortizácie, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania; |
| --- | --- |

b)

hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností, nadhodnotenia cien nehnuteľností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, splatností a profilov amortizácie, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

| c) | podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania. |
| --- | --- |

c)

podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predkladali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

| a) | Odporúčanie A

  Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o všetkých opatreniach prijatých v súvislosti s vykonávaním opatrení založených na kapitáli. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa. |
| --- | --- |

a)

Odporúčanie A

Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o všetkých opatreniach prijatých v súvislosti s vykonávaním opatrení založených na kapitáli. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

| b) | Odporúčanie B

  Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o monitorovaní zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a opatreniach prijatých na riešenie takýchto zraniteľných miest. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa. |
| --- | --- |

b)

Odporúčanie B

Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o monitorovaní zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a opatreniach prijatých na riešenie takýchto zraniteľných miest. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

| c) | Odporúčanie C

  Adresát odporúčania C sa vyzýva, aby do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania C. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa. |
| --- | --- |

c)

Odporúčanie C

Adresát odporúčania C sa vyzýva, aby do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania C. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

4.   Monitorovanie a hodnotenie

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

| b) | overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa uskutočnia takto:






  i) | do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B; |
| --- | --- | --- |

b)

overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa uskutočnia takto:

i)

do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B;

| ii) | do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B; a |
| --- | --- |

ii)

do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B; a

| iii) | do 31. decembra 2022, pokiaľ ide implementáciu odporúčaní A, B a C. |
| --- | --- |

iii)

do 31. decembra 2022, pokiaľ ide implementáciu odporúčaní A, B a C.

| 2. | Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť. |
| --- | --- |

2.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/07 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 47).

6

(7)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 21.1.2014, s. 1.).

9

---

PRÍLOHA I

ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANIAMI

Odporúčanie A – Aktivácia alebo sprísnenie opatrení založených na kapitáli

Pre súlad s odporúčaním A sa uplatňujú tieto kritériá.

| 1. | Pred aktiváciou dodatočných alebo sprísnením existujúcich opatrení založených na kapitáli by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Dánska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom určiť, či takáto aktivácia bola primeraná. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Po aktivácii opatrení založených na kapitáli môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Dánsku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení založených na kapitáli, od pôvodnej kalbrácie týchto aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest. |
| --- | --- |

2.

Odporúčanie B – Monitorovanie zraniteľných miest a aktivácia alebo sprísňovanie opatrení zameraných na dlžníkov

Pre súlad s odporúčaním B sa uplatňujú tieto kritériá.

| 1. | Pred aktiváciou dodatočných alebo sprísnením existujúcich opatrení zameraných na dlžníkov by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Dánska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom určiť, či by takáto aktivácia alebo takéto sprísnenie boli primerané. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pred zvýšením existujúcej požiadavky na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Dánska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie tohto opatrenia. |
| --- | --- |

2.

Odporúčanie C – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

Pre súlad s odporúčaním C sa uplatňuje toto kritérium.

Pri formulovaní politických riešení a pred vykonaním zmien politiky by sa malo vykonať posúdenie vplyvu navrhovaných opatrení vzhľadom na postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle, aby sa zabezpečilo, že takéto opatrenia nezosilnia akumulované zraniteľné miesta ani nespôsobia ich vznik v sektore nehnuteľností na bývanie v Dánsku.

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/14

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Luxembursku v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/6)

(2019/C 366/03)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká  (1)
  , a najmä na jeho články 3, 16, 17 a 18,

keďže:

| (1) | Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a/alebo mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho, silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a/alebo mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho, silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj.

| (2) | Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok. |
| --- | --- |

(2)

Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

| (3) | Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (4) | Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem inéhoposilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

(4)

Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem inéhoposilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

| (5) | Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík. |
| --- | --- |

(5)

Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík.

| (6) | Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní. |
| --- | --- |

(6)

Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní.

| (7) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydávaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Luxembursko (6). |
| --- | --- |

(7)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydávaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Luxembursko (6).

| (8) | V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Luxembursku týkali rýchleho rastu cien nehnuteľností a rastu hypotekárnych úverov, ako aj vysokej a stále rastúcej zadlženosti domácností. Okrem toho, významný podiel hypotekárnych dlžníkov mal veľký dlh a vysoké náklady na splácanie dlhu v porovnaní s príjmami, čo ich robí zraniteľnými v prípade potenciálneho nárastu úrokových sadzieb. |
| --- | --- |

(8)

V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Luxembursku týkali rýchleho rastu cien nehnuteľností a rastu hypotekárnych úverov, ako aj vysokej a stále rastúcej zadlženosti domácností. Okrem toho, významný podiel hypotekárnych dlžníkov mal veľký dlh a vysoké náklady na splácanie dlhu v porovnaní s príjmami, čo ich robí zraniteľnými v prípade potenciálneho nárastu úrokových sadzieb.

| (9) | ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7).

| (10) | Pokiaľ ide o Luxembursko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že od roku 2016 veľký nárast hypotekárnych úverov naďalej podnecoval zadlženosť domácností. Napriek tomu, že rast cien nehnuteľností sa spomalil, predchádzajúca dynamika vyvoláva obavy z potenciálneho nadhodnotenia. Okrem toho, najnovšie dôkazy týkajúce sa podmienok poskytovania úverov potvrdzujú, že významný podiel domácností je potenciálne zraniteľný v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienkyok alebo nepriaznivýého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o Luxembursko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že od roku 2016 veľký nárast hypotekárnych úverov naďalej podnecoval zadlženosť domácností. Napriek tomu, že rast cien nehnuteľností sa spomalil, predchádzajúca dynamika vyvoláva obavy z potenciálneho nadhodnotenia. Okrem toho, najnovšie dôkazy týkajúce sa podmienok poskytovania úverov potvrdzujú, že významný podiel domácností je potenciálne zraniteľný v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienkyok alebo nepriaznivýého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

| (11) | Od roku 2016 a na základe odporúčaní, ktoré vydal luxemburský orgán makroprudenciálneho dohľadu (Comité du Risque Systémique), bolo v Luxembursku aktivovaných niekoľko opatrení založených na kapitáli: i) v roku 2016 výbor pre dohľad nad finančným sektorom (Commission de Surveillance du Secteur Financier – CSSF) zaviedol pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 15 % podľa článku 92 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a to pre úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup na základe interných ratingov a ii) v roku 2018 CSSF zvýšil mieru proticyklického kapitálového vankúša z 0 % na 0,25 % od 1. januára 2020. |
| --- | --- |

(11)

Od roku 2016 a na základe odporúčaní, ktoré vydal luxemburský orgán makroprudenciálneho dohľadu (Comité du Risque Systémique), bolo v Luxembursku aktivovaných niekoľko opatrení založených na kapitáli: i) v roku 2016 výbor pre dohľad nad finančným sektorom (Commission de Surveillance du Secteur Financier – CSSF) zaviedol pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 15 % podľa článku 92 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a to pre úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup na základe interných ratingov a ii) v roku 2018 CSSF zvýšil mieru proticyklického kapitálového vankúša z 0 % na 0,25 % od 1. januára 2020.

| (12) | Napriek tomu, že vnútroštátne orgány v Luxembursku navrhli zriadenie právneho rámca pre právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, tieto opatrenia ešte nie sú dostupné v Luxembursku. Vzhľadom na zistené zraniteľné miesta súvisiace s rastom cien nehnuteľností a hypotekárnych úverov, ako aj s rastúcou zadlženosťou nehnuteľností, by však bolo potrebné takéto opatrenia aktivovať. |
| --- | --- |

(12)

Napriek tomu, že vnútroštátne orgány v Luxembursku navrhli zriadenie právneho rámca pre právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, tieto opatrenia ešte nie sú dostupné v Luxembursku. Vzhľadom na zistené zraniteľné miesta súvisiace s rastom cien nehnuteľností a hypotekárnych úverov, ako aj s rastúcou zadlženosťou nehnuteľností, by však bolo potrebné takéto opatrenia aktivovať.

| (13) | Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest zistených v Luxembursku, existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest, čo má za následok vyššiu úroveň systémového rizika. Tieto faktory zahŕňajú: i) nedostatok ponuky bývania, čo vyvíja tlak na rast cien nehnuteľností a dlhu pre domácnosti, ktoré si kupujú svoju vlastnú nehnuteľnosť; a ii) možnosť odpočítať z daní úroky zaplatené z hypotekárnych úverov, čo môže byť stimulom pre domácnosti, aby sa nadmerne zadlžovali. |
| --- | --- |

(13)

Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest zistených v Luxembursku, existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest, čo má za následok vyššiu úroveň systémového rizika. Tieto faktory zahŕňajú: i) nedostatok ponuky bývania, čo vyvíja tlak na rast cien nehnuteľností a dlhu pre domácnosti, ktoré si kupujú svoju vlastnú nehnuteľnosť; a ii) možnosť odpočítať z daní úroky zaplatené z hypotekárnych úverov, čo môže byť stimulom pre domácnosti, aby sa nadmerne zadlžovali.

| (14) | ESRB preto dospel k záveru, že makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné v Luxembursku, sú čiastočne vhodné a čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest zistených v Luxembursku v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Účelom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia v Luxembursku s cieľom posilniť odolnosť. Nemali by sa považovať ako náhrada za existujúce opatrenia založené na kapitáli, ktoré sú naďalej dôležité na účely riešenia existujúcich zraniteľných miest v portfóliu nesplatených úverov. Vzhľadom na to, že zraniteľné miesta sú do istej miery spôsobené štrukturálnymi faktormi, ktoré presahujú makroprudenciálnu politiku, je potrebné na doplnenie a podporu súčasných makroprudenciálnych opatrení prijať ďalšie opatrenia s cieľom zaoberať sa účinnejšie a efektívnejšie faktormi, ktoré prispievajú k nárastu systémových rizík na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Luxembursku bez toho, aby vznikali nadmerné náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém Luxemburska. |
| --- | --- |

(14)

ESRB preto dospel k záveru, že makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné v Luxembursku, sú čiastočne vhodné a čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest zistených v Luxembursku v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Účelom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia v Luxembursku s cieľom posilniť odolnosť. Nemali by sa považovať ako náhrada za existujúce opatrenia založené na kapitáli, ktoré sú naďalej dôležité na účely riešenia existujúcich zraniteľných miest v portfóliu nesplatených úverov. Vzhľadom na to, že zraniteľné miesta sú do istej miery spôsobené štrukturálnymi faktormi, ktoré presahujú makroprudenciálnu politiku, je potrebné na doplnenie a podporu súčasných makroprudenciálnych opatrení prijať ďalšie opatrenia s cieľom zaoberať sa účinnejšie a efektívnejšie faktormi, ktoré prispievajú k nárastu systémových rizík na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Luxembursku bez toho, aby vznikali nadmerné náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém Luxemburska.

| (15) | Účelom tohto odporúčania je odporučiť, aby bol v luxemburskom právnom poriadku vytvorený rámec pre právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, ako aj aktiváciu takýchto opatrení hneď, ako budú dostupné podľa vnútroštátnych právnych prepisov. Cieľom tohto odporúčania je tiež zdôrazniť potrebu širších politických opatrení zameraných na obmedzenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností. |
| --- | --- |

(15)

Účelom tohto odporúčania je odporučiť, aby bol v luxemburskom právnom poriadku vytvorený rámec pre právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, ako aj aktiváciu takýchto opatrení hneď, ako budú dostupné podľa vnútroštátnych právnych prepisov. Cieľom tohto odporúčania je tiež zdôrazniť potrebu širších politických opatrení zameraných na obmedzenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností.

| (16) | Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky. |
| --- | --- |

(16)

Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

| (17) | Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(17)

Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

ODDIEL 1

ODPORÚČANIA

Odporúčanie A – Právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov

Odporúča sa, aby Luxembursko vytvorilo právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré zahŕňajú aspoň tieto právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov:

| a. | limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI; |
| --- | --- |

a.

limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI;

| b. | limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DSTI; |
| --- | --- |

b.

limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DSTI;

| c. | limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV; a |
| --- | --- |

c.

limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV; a

| d. | limity splatnosti. |
| --- | --- |

d.

limity splatnosti.

Odporúčanie B – Aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov

| 1. | Odporúča sa, aby až do vytvorenia právneho rámca uvedeného v odporúčaní A, luxemburské vnútroštátne orgány poverené uplatňovaním opatrení zameraných na dlžníkov, uplatňovali právne nezáväzné opatrenia zamerané na dlžníkov s cieľom zabrániť:






  a) | významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorým sa poskytujú nové hypotekárne úvery, a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať spotrebu za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok v dôsledku nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie alebo |
| --- | --- | --- |

1.

a)

významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorým sa poskytujú nové hypotekárne úvery, a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať spotrebu za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok v dôsledku nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie alebo

| b) | významnému alebo rastúcemu podielu nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, čo by mohlo viesť k úverovým stratám z týchto úverov v prípade ich nesplácania a následného poklesu cien nehnuteľností. |
| --- | --- |

b)

významnému alebo rastúcemu podielu nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, čo by mohlo viesť k úverovým stratám z týchto úverov v prípade ich nesplácania a následného poklesu cien nehnuteľností.

| 2. | Po vytvorení právneho rámca uvedeného v odporúčaní A sa odporúča, aby luxemburské vnútroštátne orgány poverené uplatňovaním opatrení zameraných na dlžníkov aktivovali právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov na účely ďalšieho plnenia cieľov stanovených v odporúčaní B bode 1. |
| --- | --- |

2.

Odporúčanie C – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

Odporúča sa, aby Luxembursko prehodnotilo svoju politiku s cieľom obmedziť štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie zraniteľných miest identifikovaných v Luxembursku ako zdroj systémového rizika, keďže motivujú domácnosti k nadmernému hypotekárnemu zadlženiu, alebo spôsobujú nadmerný rast cien nehnuteľností a hypotekárneho dlhu.

ODDIEL 2

IMPLEMENTÁCIA

1.   Vymedzenie pojmov

Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov; |
| --- | --- |

a)

„opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov;

| b) | „priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

b)

„priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| c) | „odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

c)

„odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| d) | „strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov; |
| --- | --- |

d)

„strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov;

| e) | „makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

e)

„makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8);

| f) | „právne záväznými opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú zavedené prostredníctvom právne záväzných aktov; |
| --- | --- |

f)

„právne záväznými opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú zavedené prostredníctvom právne záväzných aktov;

| g) | „pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

g)

„pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| h) | „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

h)

„pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| i) | „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

i)

„pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

| j) | „splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

j)

„splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru;

| k) | „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok). |
| --- | --- |

k)

„dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok).

2.   Kritériá implementácie

| 1. | Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:






  a) | mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A a B; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A a B;

| b) | odporúčanie A sa musí implementovať skôr, než odporúčanie B bod 2, aby sa zabezpečil súlad s odporúčaním B bodom 2; |
| --- | --- |

b)

odporúčanie A sa musí implementovať skôr, než odporúčanie B bod 2, aby sa zabezpečil súlad s odporúčaním B bodom 2;

| c) | pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Luxemburska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy; |
| --- | --- |

c)

pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Luxemburska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

| d) | pokiaľ ide o odporúčanie C, malo by sa pri zavádzaní opatrení na uskutočnenie zmien politiky zohľadniť postavenie Luxemburska v hospodárskom a finančnom cykle, aby tieto opatrenia neviedli k zosilneniu alebo vzniku akumulovaných zraniteľných miest v sektore nehnuteľností na bývanie v Luxembursku; |
| --- | --- |

d)

pokiaľ ide o odporúčanie C, malo by sa pri zavádzaní opatrení na uskutočnenie zmien politiky zohľadniť postavenie Luxemburska v hospodárskom a finančnom cykle, aby tieto opatrenia neviedli k zosilneniu alebo vzniku akumulovaných zraniteľných miest v sektore nehnuteľností na bývanie v Luxembursku;

| e) | v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A, B a C. |
| --- | --- |

e)

v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A, B a C.

| 2. | Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predkladali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:






  a) | informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

| b) | hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností, nadhodnotenia cien nehnuteľností a podmienok poskytovania úverov pre nové hypotekárne úvery, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI a splatností, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania; |
| --- | --- |

b)

hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností, nadhodnotenia cien nehnuteľností a podmienok poskytovania úverov pre nové hypotekárne úvery, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI a splatností, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

| c) | podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania. |
| --- | --- |

c)

podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch podniknutých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

a)   Odporúčanie A

| i) | Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 predložil ESRB a Rade priebežnú správu o implementácii odporúčania A vrátane prinajmenšom vyhlásenia, v ktorom objasní, či sa plánuje implementácia odporúčania A, a uvedie, ktorý orgán alebo ktoré orgány budú zodpovedné za rozhodnutie o aktivácii a implementácii opatrení zameraných na dlžníkov, ktoré sú ustanovené v uvedenom odporúčaní. ESRB môže adresáta odporúčania A oboznámiť so svojim názormi na priebežnú správu. |
| --- | --- |

i)

Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 predložil ESRB a Rade priebežnú správu o implementácii odporúčania A vrátane prinajmenšom vyhlásenia, v ktorom objasní, či sa plánuje implementácia odporúčania A, a uvedie, ktorý orgán alebo ktoré orgány budú zodpovedné za rozhodnutie o aktivácii a implementácii opatrení zameraných na dlžníkov, ktoré sú ustanovené v uvedenom odporúčaní. ESRB môže adresáta odporúčania A oboznámiť so svojim názormi na priebežnú správu.

| ii) | Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A. |
| --- | --- |

ii)

Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A.

b)   Odporúčanie B

Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o opatreniach prijatých so zreteľom na implementáciu opatrení zameraných na dlžníkov alebo iných dostupných opatreniach na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností, s nadhodnotením cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania úverov pre nové hypotekárne úvery v Luxembursku. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

c)   Odporúčanie C

Adresát odporúčania C sa vyzýva, aby do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o o implementácii odporúčania C. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

4.   Monitorovanie a hodnotenie

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

| b) | overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa uskutočnia takto:






  i) | do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B; |
| --- | --- | --- |

b)

overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa uskutočnia takto:

i)

do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B;

| ii) | do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B a |
| --- | --- |

ii)

do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B a

| iii) | do 31. decembra 2022, pokiaľ ide implementáciu odporúčaní B a C. |
| --- | --- |

iii)

do 31. decembra 2022, pokiaľ ide implementáciu odporúčaní B a C.

| 2. | Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť. |
| --- | --- |

2.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/09 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Luxembursku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 51).

6

(7)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 21.1.2014, s. 1).

9

---

PRÍLOHA I

ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANIAMI

Odporúčanie A – Právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov

Pre súlad s odporúčaním A sa uplatňujú tieto kritériá.

| 1. | Luxemburský právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov by mal zabezpečiť, aby:






  a) | limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) a na pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), ako aj na lehoty splatnosti, sa uplatňovali na úvery poskytnuté všetkým typom dlžníkov a zo strany všetkých druhov veriteľov, s cieľom zabrániť obchádzaniu limitov; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) a na pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), ako aj na lehoty splatnosti, sa uplatňovali na úvery poskytnuté všetkým typom dlžníkov a zo strany všetkých druhov veriteľov, s cieľom zabrániť obchádzaniu limitov;

| b) | pri výpočte pomeru úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) sa za zábezpeku brala do úvahy len nehnuteľnosť; |
| --- | --- |

b)

pri výpočte pomeru úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) sa za zábezpeku brala do úvahy len nehnuteľnosť;

| c) | luxemburské vnútroštátne orgány poverené aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov boli schopné aktivovať právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov účinným a preventívnym spôsobom, a aby im bola poskytnutá nevyhnutná flexibilita na navrhovanie týchto opatrení založených na identifikovaných zraniteľných miestach. |
| --- | --- |

c)

luxemburské vnútroštátne orgány poverené aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov boli schopné aktivovať právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov účinným a preventívnym spôsobom, a aby im bola poskytnutá nevyhnutná flexibilita na navrhovanie týchto opatrení založených na identifikovaných zraniteľných miestach.

| 2. | Luxemburský právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov by mal nadobudnúť účinnosť najneskôr 1. júla 2021. |
| --- | --- |

2.

Odporúčanie B – Aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov

Pre súlad s odporúčaním B sa uplatňujú tieto kritériá.

| 1. | S cieľom zabrániť:






  a) | významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí si berú nové hypotekárne úvery, ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať spotrebu za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v dôsledku nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie; alebo |
| --- | --- | --- |

1.

a)

významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí si berú nové hypotekárne úvery, ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať spotrebu za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v dôsledku nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie; alebo

| b) | významnému alebo rastúcemu podielu nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, čo by mohlo viesť k úverovým stratám z týchto úverov v prípade ich nesplácania a následného poklesu cien nehnuteľností; |
| --- | --- |

b)

významnému alebo rastúcemu podielu nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, čo by mohlo viesť k úverovým stratám z týchto úverov v prípade ich nesplácania a následného poklesu cien nehnuteľností;

by luxemburské vnútroštátne orgány mali uplatňovať jedno alebo v kombinácii viaceré opatrenia zamerané na dlžníkov (napr. limity pre pomer LTV v kombinácii s limitmi pre pomer DTI alebo pomer DSTI a limity splatnosti) s cieľom zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení a minimalizovať možnosť ich obchádzania alebo vzniku nežiaducich dôsledkov, ktoré by mohli znížiť ich účinnosť a prípadne vytvárať riziká v iných oblastiach.

| 2. | Pred aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Luxemburska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom určiť vhodnú kalibráciu a zavedenie takýchto opatrení. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Po aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Luxembursku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení zameraných na dlžníkov, od pôvodnej kalibrácie uvedených aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Po nadobudnutí účinnosti právneho rámca uvedeného v odporúčaní A, luxemburské vnútroštátne orgány poverené uplatňovaním opatrení zameraných na dlžníkov môžu rozhodnúť o ponechaní právne nezáväzných opatrení zameraných na dlžníkov, ktoré sú už zavedené, za predpokladu, že existuje dôkaz o tom, že identifikované zraniteľné miesta boli týmito opatreniami primerane zmiernené. |
| --- | --- |

4.

Odporúčanie C – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

Pre súlad s odporúčaním C sa uplatňuje toto kritérium.

Pri formulovaní politických riešení a pred vykonaním zmien politiky by sa malo vykonať posúdenie vplyvu navrhovaných opatrení vzhľadom na postavenie Luxemburska v hospodárskom a finančnom cykle, aby sa zabezpečilo, že takéto opatrenia nezosilnia akumulované zraniteľné miesta ani nespôsobia ich vznik v sektore nehnuteľností na bývanie v Luxembursku.

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/22

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Holandsku v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/7)

(2019/C 366/04)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká  (1)
  , a najmä na jeho články 3, 16, 17 a 18,

keďže:

| (1) | Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj.

| (2) | Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok. |
| --- | --- |

(2)

Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

| (3) | Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (4) | Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

(4)

Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

| (5) | Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík. |
| --- | --- |

(5)

Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík.

| (6) | Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní. |
| --- | --- |

(6)

Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní.

| (7) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Holandsko (6). |
| --- | --- |

(7)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Holandsko (6).

| (8) | V roku 2016 sa zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Holandsku týkali vysokej zadlženosti domácností a významný podiel hypotekárnych dlžníkov mal dlh, ktorý presahoval hodnotu ich nehnuteľnosti. Toto zraniteľné miesto odzrkadľovalo okrem iného skutočnosť, že hoci sa zvyšoval podiel nových hypotekárnych úverov s amortizáciou, významný podiel existujúcich hypotekárnych úverov bol bez amortizácie – napriek skutočnosti, že v roku 2016 sa neobjavili známky nadhodnotenia nehnuteľností a ceny nehnuteľností vo veľkých mestách sa vracali na úroveň pred krízou. |
| --- | --- |

(8)

V roku 2016 sa zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Holandsku týkali vysokej zadlženosti domácností a významný podiel hypotekárnych dlžníkov mal dlh, ktorý presahoval hodnotu ich nehnuteľnosti. Toto zraniteľné miesto odzrkadľovalo okrem iného skutočnosť, že hoci sa zvyšoval podiel nových hypotekárnych úverov s amortizáciou, významný podiel existujúcich hypotekárnych úverov bol bez amortizácie – napriek skutočnosti, že v roku 2016 sa neobjavili známky nadhodnotenia nehnuteľností a ceny nehnuteľností vo veľkých mestách sa vracali na úroveň pred krízou.

| (9) | ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7).

| (10) | Pokiaľ ide o Holandsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že od roku 2016 sa zadlženosť domácností mierne znížila a rovnako sa postupne znižuje podiel nových hypotekárnych úverov bez amortizácie. Na druhej strane ceny nehnuteľností od roku 2016 stále rastú, čo vedie miestami k nadhodnoteniu cien nehnuteľností vo veľkých mestách. Vzhľadom na uvedené sú pomery výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) pri nových hypotekárnych úveroch naďalej vysoké hlavne preto, že vzhľadom na zavedený limit vo výške 100 %, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, nie je potrebná dodatočná zábezpeka pre prípad poklesu cien nehnuteľností. Zraniteľné miesta, ktoré sú spôsobené týmto vývojom a môžu mať vplyv na finančnú stabilitu, neboli zohľadnené pri uplatnení rizikových váh pre hypotekárne úvery v Holandsku, ktoré patria medzi najnižšie v EHP. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o Holandsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že od roku 2016 sa zadlženosť domácností mierne znížila a rovnako sa postupne znižuje podiel nových hypotekárnych úverov bez amortizácie. Na druhej strane ceny nehnuteľností od roku 2016 stále rastú, čo vedie miestami k nadhodnoteniu cien nehnuteľností vo veľkých mestách. Vzhľadom na uvedené sú pomery výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) pri nových hypotekárnych úveroch naďalej vysoké hlavne preto, že vzhľadom na zavedený limit vo výške 100 %, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, nie je potrebná dodatočná zábezpeka pre prípad poklesu cien nehnuteľností. Zraniteľné miesta, ktoré sú spôsobené týmto vývojom a môžu mať vplyv na finančnú stabilitu, neboli zohľadnené pri uplatnení rizikových váh pre hypotekárne úvery v Holandsku, ktoré patria medzi najnižšie v EHP.

| (11) | Od roku 2016 sa postupne sprísňoval právne záväzný limit, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, a v roku 2018 bol znížený na 100 % (zo 106 % v roku 2012). V roku 2018 holandská vláda tiež oznámila, že bude postupne znižovať maximálnu hodnotu, pri ktorej sa môže znížiť základ dane o zaplatený úrok z hypotekárnych úverov, z 49,5 % v roku 2018 na 37 % v roku 2023. |
| --- | --- |

(11)

Od roku 2016 sa postupne sprísňoval právne záväzný limit, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, a v roku 2018 bol znížený na 100 % (zo 106 % v roku 2012). V roku 2018 holandská vláda tiež oznámila, že bude postupne znižovať maximálnu hodnotu, pri ktorej sa môže znížiť základ dane o zaplatený úrok z hypotekárnych úverov, z 49,5 % v roku 2018 na 37 % v roku 2023.

| (12) | Napriek tomu, že makroprudenciálny orgán v Holandsku (Financieel Stabiliteitscomité) odporučil, aby sa právne záväzný limit, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, sprísnil až na 90 %, holandská vláda, ktorá je zodpovedná za implementáciu takýchto opatrení, sa rozhodla, že nebude podľa tohto odporúčania postupovať. Keďže platné právne predpisy v súvislosti s odporúčaniami makroprudenciálneho orgánu neupravujú postup „konaj alebo vysvetli“, holandská vláda nemala formálnu povinnosť vysvetliť makroprudenciálnemu orgánu svoju nečinnosť, ale len vysvetlila svoj postoj holandskému parlamentu. S cieľom riešiť zraniteľné miesta identifikované v Holandsku týkajúce sa miestami nadhodnotených cien nehnuteľností a zabezpečenia nových hypotekárnych úverov by sa však limit, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, mal znížiť. ﻿Okrem toho v súčasnosti neexistujú žiadne makroprudenciálne opatrenia založené na kapitáli – napríklad vyššie rizikové váhy pre hypotekárne úvery – ktoré by riešili akumulované zraniteľné miesta súvisiace so zabezpečením existujúcich hypotekárnych úverov a s potenciálnymi druhotnými účinkami zadlženosti domácností. |
| --- | --- |

(12)

Napriek tomu, že makroprudenciálny orgán v Holandsku (Financieel Stabiliteitscomité) odporučil, aby sa právne záväzný limit, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, sprísnil až na 90 %, holandská vláda, ktorá je zodpovedná za implementáciu takýchto opatrení, sa rozhodla, že nebude podľa tohto odporúčania postupovať. Keďže platné právne predpisy v súvislosti s odporúčaniami makroprudenciálneho orgánu neupravujú postup „konaj alebo vysvetli“, holandská vláda nemala formálnu povinnosť vysvetliť makroprudenciálnemu orgánu svoju nečinnosť, ale len vysvetlila svoj postoj holandskému parlamentu. S cieľom riešiť zraniteľné miesta identifikované v Holandsku týkajúce sa miestami nadhodnotených cien nehnuteľností a zabezpečenia nových hypotekárnych úverov by sa však limit, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, mal znížiť. ﻿Okrem toho v súčasnosti neexistujú žiadne makroprudenciálne opatrenia založené na kapitáli – napríklad vyššie rizikové váhy pre hypotekárne úvery – ktoré by riešili akumulované zraniteľné miesta súvisiace so zabezpečením existujúcich hypotekárnych úverov a s potenciálnymi druhotnými účinkami zadlženosti domácností.

| (13) | Aj keď pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI) pre hypotekárne úvery má charakteristické znaky dôležité pre zmiernenie rizika, ako sú predpoklady týkajúce sa potenciálneho zvýšenia úrokových sadzieb, určité prvky súčasnej metodiky pre kalibráciu limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer DSTI v Holandsku, znižujú účinnosť príslušného opatrenia a môžu zvýšiť procyklické účinky na finančný a hospodársky cyklus. Hoci sa s cieľom riešiť procyklické prvky metodiky uskutočnili niektoré úpravy (napríklad použitie štvorročných priemerných hodnôt vypočítaných pomerov ako vstupných údajov pre kalibráciu), niektoré z týchto prvkov zostávajú zachované. |
| --- | --- |

(13)

Aj keď pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI) pre hypotekárne úvery má charakteristické znaky dôležité pre zmiernenie rizika, ako sú predpoklady týkajúce sa potenciálneho zvýšenia úrokových sadzieb, určité prvky súčasnej metodiky pre kalibráciu limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer DSTI v Holandsku, znižujú účinnosť príslušného opatrenia a môžu zvýšiť procyklické účinky na finančný a hospodársky cyklus. Hoci sa s cieľom riešiť procyklické prvky metodiky uskutočnili niektoré úpravy (napríklad použitie štvorročných priemerných hodnôt vypočítaných pomerov ako vstupných údajov pre kalibráciu), niektoré z týchto prvkov zostávajú zachované.

| (14) | Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest zistených v Holandsku, existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest, čo má za následok vyššiu úroveň systémového rizika. Tieto faktory zahŕňajú: i) nedostatok ponuky bývania, čo vyvíja tlak na rast cien nehnuteľností a dlhu pre domácnosti, ktoré si kupujú svoju vlastnú nehnuteľnosť a ii) možnosť znížiť základ dane o zaplatené úroky z hypotekárnych úverov, čo môže byť stimulom pre domácnosti, aby sa nadmerne zadlžovali. |
| --- | --- |

(14)

Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest zistených v Holandsku, existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest, čo má za následok vyššiu úroveň systémového rizika. Tieto faktory zahŕňajú: i) nedostatok ponuky bývania, čo vyvíja tlak na rast cien nehnuteľností a dlhu pre domácnosti, ktoré si kupujú svoju vlastnú nehnuteľnosť a ii) možnosť znížiť základ dane o zaplatené úroky z hypotekárnych úverov, čo môže byť stimulom pre domácnosti, aby sa nadmerne zadlžovali.

| (15) | ESRB preto dospel k záveru, že makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené v Holandsku, sú čiastočne vhodné a čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia v Holandsku. |
| --- | --- |

(15)

ESRB preto dospel k záveru, že makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené v Holandsku, sú čiastočne vhodné a čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia v Holandsku.

| (16) | Vzhľadom na to, že tieto zraniteľné miesta sú do istej miery spôsobené štrukturálnymi faktormi, ktoré presahujú makroprudenciálnu politiku, je potrebné na doplnenie a podporu súčasných makroprudenciálnych opatrení prijať ďalšie opatrenia s cieľom zaoberať sa účinnejšie a efektívnejšie faktormi, ktoré prispievajú k nárastu systémových rizík na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Holandsku bez toho, aby vznikali nadmerné náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém Holandska. |
| --- | --- |

(16)

Vzhľadom na to, že tieto zraniteľné miesta sú do istej miery spôsobené štrukturálnymi faktormi, ktoré presahujú makroprudenciálnu politiku, je potrebné na doplnenie a podporu súčasných makroprudenciálnych opatrení prijať ďalšie opatrenia s cieľom zaoberať sa účinnejšie a efektívnejšie faktormi, ktoré prispievajú k nárastu systémových rizík na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Holandsku bez toho, aby vznikali nadmerné náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém Holandska.

| (17) | Účelom tohto odporúčania je odporučiť: a) ustanovenie postupu „konaj alebo vysvetli“ v holandských právnych predpisoch v súvislosti s odporúčaniami vydanými makroprudenciálnym orgánom k aktivácii právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov; b) sprísnenie aktuálneho právne záväzného limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV; c) zmenu metodiky na stanovenie maximálneho limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer DSTI a d) aktiváciu opatrení založených na kapitáli s cieľom zabezpečiť odolnosť bankového sektora vo vzťahu k zraniteľným miestam identifikovaným v Holandsku v strednodobom horizonte. Cieľom tohto odporúčania je tiež zdôrazniť potrebu rozsiahlejších politických opatrení zameraných na obmedzenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností. |
| --- | --- |

(17)

Účelom tohto odporúčania je odporučiť: a) ustanovenie postupu „konaj alebo vysvetli“ v holandských právnych predpisoch v súvislosti s odporúčaniami vydanými makroprudenciálnym orgánom k aktivácii právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov; b) sprísnenie aktuálneho právne záväzného limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV; c) zmenu metodiky na stanovenie maximálneho limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer DSTI a d) aktiváciu opatrení založených na kapitáli s cieľom zabezpečiť odolnosť bankového sektora vo vzťahu k zraniteľným miestam identifikovaným v Holandsku v strednodobom horizonte. Cieľom tohto odporúčania je tiež zdôrazniť potrebu rozsiahlejších politických opatrení zameraných na obmedzenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností.

| (18) | Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky. |
| --- | --- |

(18)

Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

| (19) | Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(19)

Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

ODDIEL 1

ODPORÚČANIA

Odporúčanie A – Právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov

Odporúča sa, aby Holandsko zabezpečilo, aby bola právomoc makroprudenciálneho orgánu vydávať odporúčania k aktivácii všetkých uplatniteľných právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov doplnené o postup „konaj alebo vysvetli“ alebo, ak to nie je možné podľa holandského práva, aby bol vytvorený mechanizmus zodpovednosti tak, aby sa zverejňovali stanoviská orgánu zodpovedného za uplatňovanie opatrení zameraných na dlžníkov nadväzujúce na odporúčania vydané makroprudenciálnym orgánom v Holandsku.

Odporúčanie B – Sprísnenie opatrení zameraných na dlžníkov a prístup ku kalibrácii

| 1. | Odporúča sa, aby Holandsko znížilo právne záväzný limit, ktorý sa aktuálne uplatňuje na pomer LTV, čím sa zabezpečí, aby zábezpeka pre nové hypotekárne úvery bola dostatočná na pokrytie úverových strát zodpovedajúcich potenciálnemu zníženiu cien nehnuteľností za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok. |
| --- | --- |

1.

Odporúča sa, aby Holandsko znížilo právne záväzný limit, ktorý sa aktuálne uplatňuje na pomer LTV, čím sa zabezpečí, aby zábezpeka pre nové hypotekárne úvery bola dostatočná na pokrytie úverových strát zodpovedajúcich potenciálnemu zníženiu cien nehnuteľností za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok.

| 2. | Odporúča sa, aby Holandsko zmenilo metodiku na stanovenie maximálneho limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer DSTI tak, aby toto opatrenie neviedlo k zvýšeniu procyklickosti hospodárskeho a finančného cyklu. |
| --- | --- |

2.

Odporúča sa, aby Holandsko zmenilo metodiku na stanovenie maximálneho limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer DSTI tak, aby toto opatrenie neviedlo k zvýšeniu procyklickosti hospodárskeho a finančného cyklu.

Odporúčanie C – Aktivácia opatrení založených na kapitáli

Odporúča sa, aby orgán makroprudenciálneho dohľadu, prípadne určený alebo príslušný orgán v Holandsku, zabezpečil prostredníctvom aktivácie opatrení založených na kapitáli odolnosť úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Holandsku, vzhľadom na potenciálne naplnenie systémového rizika súvisiaceho s nehnuteľnosťami na bývanie, čo by mohlo viesť k priamym a nepriamym úverovým stratám vyplývajúcim z hypotekárnych úverov alebo vyplývajúcim z poklesu spotreby domácností s úvermi na bývanie.

Odporúčanie D – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

Odporúča sa, aby Holandsko prehodnotilo svoju politiku s cieľom obmedziť štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie zraniteľných miest identifikovaných v Holandsku ako zdroj systémového rizika, keďže tieto motivujú domácnosti k nadmernému hypotekárnemu zadlženiu, alebo spôsobujú nadmerný rast cien nehnuteľností a hypotekárneho dlhu.

ODDIEL 2

IMPLEMENTÁCIA

1.   Vymedzenie pojmov

Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov; |
| --- | --- |

a)

„opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov;

| b) | „priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

b)

„priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| c) | „odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

c)

„odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| d) | „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

d)

„pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

| e) | „makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

e)

„makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8);

| f) | „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok); |
| --- | --- |

f)

„dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok);

| g) | „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

g)

„pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| h) | „strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov; |
| --- | --- |

h)

„strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov;

| i) | „právne záväznými opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú zavedené prostredníctvom právne záväzných predpisov. |
| --- | --- |

i)

„právne záväznými opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú zavedené prostredníctvom právne záväzných predpisov.

2.   Kritériá implementácie

| 1. | Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:






  a) | mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A, B, C a D; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A, B, C a D;

| b) | pri znížení limitu, ktorý sa aktuálne uplatňuje na pomer LTV, podľa odporúčania B, by kalibrácia a zavádzanie tohto opatrenia mali zohľadniť postavenie Holandska v hospodárskom a finančnom cykle a akékoľvek potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy; |
| --- | --- |

b)

pri znížení limitu, ktorý sa aktuálne uplatňuje na pomer LTV, podľa odporúčania B, by kalibrácia a zavádzanie tohto opatrenia mali zohľadniť postavenie Holandska v hospodárskom a finančnom cykle a akékoľvek potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

| c) | pri aktivácii opatrení založených na kapitáli podľa odporúčania C by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Holandska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy; |
| --- | --- |

c)

pri aktivácii opatrení založených na kapitáli podľa odporúčania C by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Holandska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

| d) | pokiaľ ide o odporúčanie D, malo by sa pri zavádzaní opatrení na uskutočnenie zmien politiky zohľadniť postavenie Holandska v hospodárskom a finančnom cykle, aby tieto opatrenia neviedli k zosilneniu alebo vzniku akumulovaných zraniteľných miest v sektore nehnuteľností na bývanie v Holandsku; |
| --- | --- |

d)

pokiaľ ide o odporúčanie D, malo by sa pri zavádzaní opatrení na uskutočnenie zmien politiky zohľadniť postavenie Holandska v hospodárskom a finančnom cykle, aby tieto opatrenia neviedli k zosilneniu alebo vzniku akumulovaných zraniteľných miest v sektore nehnuteľností na bývanie v Holandsku;

| e) | v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní B, C a D. |
| --- | --- |

e)

v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní B, C a D.

| 2. | Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch podniknutých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:






  a) | informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

| b) | hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa miestami nadhodnotených cien nehnuteľností a zabezpečenia nových a existujúcich hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania; |
| --- | --- |

b)

hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa miestami nadhodnotených cien nehnuteľností a zabezpečenia nových a existujúcich hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

| c) | podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania. |
| --- | --- |

c)

podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predkladali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

| a) | Odporúčanie A

  Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A. |
| --- | --- |

a)

Odporúčanie A

Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A.

| b) | Odporúčanie B

  Adresát odporúčania B bodu 1 sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o opatreniach prijatých v súvislosti so sprísňovaním opatrení zameraných na dlžníkov. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.
  Adresát odporúčania B bodu 2 sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania B bodu 2. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa. |
| --- | --- |

b)

Odporúčanie B

Adresát odporúčania B bodu 1 sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o opatreniach prijatých v súvislosti so sprísňovaním opatrení zameraných na dlžníkov. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

Adresát odporúčania B bodu 2 sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania B bodu 2. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

| c) | Odporúčanie C

  Adresáti odporúčania C sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o opatreniach prijatých v súvislosti s vykonávaním opatrení založených na kapitáli. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa. |
| --- | --- |

c)

Odporúčanie C

Adresáti odporúčania C sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o opatreniach prijatých v súvislosti s vykonávaním opatrení založených na kapitáli. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

| d) | Odporúčanie D

  Adresát odporúčania D sa vyzýva, aby do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania D. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa. |
| --- | --- |

d)

Odporúčanie D

Adresát odporúčania D sa vyzýva, aby do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania D. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

4.   Monitorovanie a hodnotenie

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

| b) | overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa začnú takto:






  i) | do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B bodu 1 a odporúčania C; |
| --- | --- | --- |

b)

overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa začnú takto:

i)

do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B bodu 1 a odporúčania C;

| ii) | do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania A, odporúčania B bodu 1, odporúčania B bodu 2 a odporúčania C; |
| --- | --- |

ii)

do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania A, odporúčania B bodu 1, odporúčania B bodu 2 a odporúčania C;

| iii) | do 31. decembra 2022, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní B.1, C a D; |
| --- | --- |

iii)

do 31. decembra 2022, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní B.1, C a D;

| 2. | Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť. |
| --- | --- |

2.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB/2013/1) zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/10 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Holandsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, november 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB/2011/3) z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 21.1.2014, s. 1.).

9

---

PRÍLOHA I

ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANIAMI

Odporúčanie B – Sprísnenie opatrení zameraných na dlžníkov a prístup ku kalibrácii

Pre súlad s odporúčaním B bodom 1 sa uplatňuje toto kritérium.

Pred znížením existujúcich limitov, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Holandska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie týchto opatrení.

Pre súlad s odporúčaním B bodom 2 sa uplatňuje toto kritérium.

Pri kalibrácii limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer DSTI, by malo Holandsko posúdiť potenciálne procyklické účinky rôznych prvkov metodiky používanej na kalibráciu.

Odporúčanie C – Aktivácia opatrení založených na kapitáli

Pre súlad s odporúčaním C sa uplatňujú tieto kritériá.

| 1. | Pred aktiváciou opatrení založených na kapitáli by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Holandska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom určiť, či by takáto aktivácia bola primeraná. |
| --- | --- |

1.

Pred aktiváciou opatrení založených na kapitáli by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Holandska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom určiť, či by takáto aktivácia bola primeraná.

| 2. | Po aktivácii opatrení založených na kapitáli môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Holandsku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení založených na kapitáli, od počiatočnej kalibrácie týchto aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest. |
| --- | --- |

2.

Po aktivácii opatrení založených na kapitáli môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Holandsku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení založených na kapitáli, od počiatočnej kalibrácie týchto aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest.

Odporúčanie D – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

Pre súlad s odporúčaním D sa uplatňuje toto kritérium.

Pri formulovaní politických riešení a pred vykonaním akýchkoľvek zmien politiky by sa malo vykonať posúdenie vplyvu navrhovaných opatrení vzhľadom na postavenie Holandska v hospodárskom a finančnom cykle, aby sa zabezpečilo, že takéto opatrenia nezosilnia akumulované zraniteľné miesta ani nespôsobia ich vznik v sektore nehnuteľností na bývanie v Holandsku.

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/29

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/8)

(2019/C 366/05)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho články 3, 16, 17 a 18,

keďže:

| (1) | Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj.

| (2) | Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok. |
| --- | --- |

(2)

Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

| (3) | Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (4) | Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

(4)

Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

| (5) | Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík. |
| --- | --- |

(5)

Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík.

| (6) | Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní. |
| --- | --- |

(6)

Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní.

| (7) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Fínsko (6). |
| --- | --- |

(7)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Fínsko (6).

| (8) | V roku 2016 bola ako hlavné zraniteľné miesto trhu s nehnuteľnosťami na bývanie vo Fínsku identifikovaná vysoká a stále rastúca zadlženosť domácností a významný podiel domácností bol v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na uvedenom trhu potenciálne zraniteľný. |
| --- | --- |

(8)

V roku 2016 bola ako hlavné zraniteľné miesto trhu s nehnuteľnosťami na bývanie vo Fínsku identifikovaná vysoká a stále rastúca zadlženosť domácností a významný podiel domácností bol v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na uvedenom trhu potenciálne zraniteľný.

| (9) | ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7).

| (10) | Pokiaľ ide o Fínsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že zadlženosť domácností je vyššia, ako bola v roku 2016. Tento nárast sa v poslednom čase čiastočne pripisoval úverom poskytnutým bytovým podnikom (8) a následne splateným z príjmov domácností a iných investorov, ktorí vlastnia podiely v týchto bytových podnikoch. ﻿Okrem toho nové dostupné dôkazy týkajúce sa podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov potvrdzujú predchádzajúce dôkazy o potenciálnej zraniteľnosti významného podielu domácností, ktoré čerpajú nové hypotekárne úvery, v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o Fínsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že zadlženosť domácností je vyššia, ako bola v roku 2016. Tento nárast sa v poslednom čase čiastočne pripisoval úverom poskytnutým bytovým podnikom (8) a následne splateným z príjmov domácností a iných investorov, ktorí vlastnia podiely v týchto bytových podnikoch. ﻿Okrem toho nové dostupné dôkazy týkajúce sa podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov potvrdzujú predchádzajúce dôkazy o potenciálnej zraniteľnosti významného podielu domácností, ktoré čerpajú nové hypotekárne úvery, v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

| (11) | Od roku 2016 fínske vnútroštátne orgány sprísnili alebo zaviedli niekoľko opatrení zameraných na dlžníkov, ako aj opatrení založených na kapitáli: i) v roku 2017 predstavenstvo fínskeho orgánu pre finančný dohľad (Finanssivalvonta) zaviedlo v súlade s článkom 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 požiadavku na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre úvery na bývanie vo výške 15 % pre úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch; ii) v roku 2018 sa pre všetky úverové inštitúcie stanovil vankúš na krytie systémového rizika vo výške 1 % až 3 %; iii) v roku 2018 sa limit, ktorý sa uplatňuje na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), sprísnil z 90 % na 85 % a iv) takisto v roku 2018 Finanssivalvonta vydal odporúčania týkajúce sa podmienok poskytovania úverov pre nové úvery, ktoré sa vzťahovali aj na úvery pre bytové podniky. Obmedzila sa aj možnosť znížiť základ dane o úroky z hypoték, zo 100 % v roku 2011 na 25 % v roku 2019. |
| --- | --- |

(11)

Od roku 2016 fínske vnútroštátne orgány sprísnili alebo zaviedli niekoľko opatrení zameraných na dlžníkov, ako aj opatrení založených na kapitáli: i) v roku 2017 predstavenstvo fínskeho orgánu pre finančný dohľad (Finanssivalvonta) zaviedlo v súlade s článkom 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 požiadavku na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre úvery na bývanie vo výške 15 % pre úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch; ii) v roku 2018 sa pre všetky úverové inštitúcie stanovil vankúš na krytie systémového rizika vo výške 1 % až 3 %; iii) v roku 2018 sa limit, ktorý sa uplatňuje na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), sprísnil z 90 % na 85 % a iv) takisto v roku 2018 Finanssivalvonta vydal odporúčania týkajúce sa podmienok poskytovania úverov pre nové úvery, ktoré sa vzťahovali aj na úvery pre bytové podniky. Obmedzila sa aj možnosť znížiť základ dane o úroky z hypoték, zo 100 % v roku 2011 na 25 % v roku 2019.

| (12) | Napriek týmto nedávno zavedeným opatreniam a s výnimkou limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, stále nie sú vo Fínsku dostupné iné právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, konkrétne nie sú zavedené limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI), na pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), ani limity splatnosti, hoci takéto opatrenia môžu byť v strednodobom horizonte potrebné, ak zraniteľné miesta týkajúce sa zadlženosti domácností naďalej rastú. Aktivácia limitov, ktoré sa uplatňujú buď na pomer DTI alebo na pomer DSTI, by v kombinácii s limitmi splatnosti zvýšila účinnosť existujúcich makroprudenciálnych opatrení, ktoré sú už zavedené. Pomer LTV je navyše v súčasnosti vymedzený spôsobom, ktorý umožňuje, aby sa za zábezpeku brali do úvahy aktíva, ktoré nie sú nehnuteľnosťami. |
| --- | --- |

(12)

Napriek týmto nedávno zavedeným opatreniam a s výnimkou limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, stále nie sú vo Fínsku dostupné iné právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, konkrétne nie sú zavedené limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI), na pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), ani limity splatnosti, hoci takéto opatrenia môžu byť v strednodobom horizonte potrebné, ak zraniteľné miesta týkajúce sa zadlženosti domácností naďalej rastú. Aktivácia limitov, ktoré sa uplatňujú buď na pomer DTI alebo na pomer DSTI, by v kombinácii s limitmi splatnosti zvýšila účinnosť existujúcich makroprudenciálnych opatrení, ktoré sú už zavedené. Pomer LTV je navyše v súčasnosti vymedzený spôsobom, ktorý umožňuje, aby sa za zábezpeku brali do úvahy aktíva, ktoré nie sú nehnuteľnosťami.

| (13) | ESRB preto dospel k záveru, že makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné vo Fínsku, sú čiastočne vhodné a čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia vo Fínsku. |
| --- | --- |

(13)

ESRB preto dospel k záveru, že makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné vo Fínsku, sú čiastočne vhodné a čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia vo Fínsku.

| (14) | 4_Účelom tohto odporúčania je odporučiť, aby sa do fínskeho práva zaviedli dodatočné právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, ako aj prijatie takýchto opatrení s cieľom zabrániť rastu zraniteľných miest spojených so zadlženosťou domácností. |
| --- | --- |

(14)

4_Účelom tohto odporúčania je odporučiť, aby sa do fínskeho práva zaviedli dodatočné právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, ako aj prijatie takýchto opatrení s cieľom zabrániť rastu zraniteľných miest spojených so zadlženosťou domácností.

| (15) | Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky. |
| --- | --- |

(15)

Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

| (16) | Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(16)

Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

ODDIEL 1

ODPORÚČANIA

Odporúčanie A – Právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov

| 1. | Odporúča sa, aby Fínsko zabezpečilo, aby platné právne predpisy upravujúce opatrenia zamerané na dlžníkov obsahovali aspoň tieto právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov:






  a) | buď limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI alebo limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DSTI; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

buď limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI alebo limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DSTI;

| b) | limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV a |
| --- | --- |

b)

limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV a

| c) | limity splatnosti. |
| --- | --- |

c)

limity splatnosti.

| 2. | Odporúča sa, aby Fínsko zmenilo vymedzenie pomeru LTV v platných právnych predpisoch upravujúcich opatrenia zamerané na dlžníkov. |
| --- | --- |

2.

Odporúčanie B – Aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom

| 1. | Odporúča sa, aby až do zmeny platných právnych predpisov v zmysle odporúčania A fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom uplatňovali právne nezáväzné opatrenia zamerané na dlžníkov s cieľom zabrániť významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí čerpajú nové hypotekárne úvery a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať úroveň spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Odporúča sa, aby po zmene platných právnych predpisov v zmysle odporúčania A fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou alebo kalibráciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom aktivovali alebo kalibrovali takéto právne záväzné opatrenia s cieľom plniť ciele stanovené v odporúčaní B bode 1. |
| --- | --- |

2.

ODDIEL 2

IMPLEMENTÁCIA

1.   Vymedzenie pojmov

Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov; |
| --- | --- |

a)

„opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov;

| b) | „priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

b)

„priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| c) | „odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

c)

„odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| d) | „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

d)

„pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

| e) | „právne záväznými opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú zavedené prostredníctvom právne záväzných predpisov; |
| --- | --- |

e)

„právne záväznými opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú zavedené prostredníctvom právne záväzných predpisov;

| f) | „pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

f)

„pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| g) | „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok); |
| --- | --- |

g)

„dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok);

| h) | „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

h)

„pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| i) | „splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

i)

„splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru;

| j) | „strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov; |
| --- | --- |

j)

„strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov;

| k) | „opatreniami zameranými na dlžníkov súvisiacimi s príjmom“ sa rozumejú limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI a limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DSTI; |
| --- | --- |

k)

„opatreniami zameranými na dlžníkov súvisiacimi s príjmom“ sa rozumejú limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI a limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DSTI;

| l) | „makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (9). |
| --- | --- |

l)

„makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (9).

2.   Kritériá implementácie

| 1. | Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:






  a) | mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A a B; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A a B;

| b) | odporúčanie A by sa malo implementovať pred implementáciou odporúčania B bodu 2, aby sa zabezpečil súlad s odporúčaním B bodom 2; |
| --- | --- |

b)

odporúčanie A by sa malo implementovať pred implementáciou odporúčania B bodu 2, aby sa zabezpečil súlad s odporúčaním B bodom 2;

| c) | pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Fínska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy; |
| --- | --- |

c)

pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Fínska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

| d) | v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A a B. |
| --- | --- |

d)

v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A a B.

| 2. | Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch podniknutých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:






  a) | informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

| b) | hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, a splatností, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (10), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania; |
| --- | --- |

b)

hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, a splatností, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (10), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

| c) | podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania. |
| --- | --- |

c)

podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predkladali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

| a) | Odporúčanie A







  i) | Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 predložil ESRB a Rade priebežnú správu o implementácii odporúčania A, ktorej súčasťou bude prinajmenšom vyhlásenie, či sa odporúčanie A plánuje implementovať a ktorý orgán alebo ktoré orgány budú zodpovedné za rozhodnutie aktivovať a implementovať opatrenia zamerané na dlžníkov stanovené v uvedenom odporúčaní. ESRB môže adresáta odporúčania A oboznámiť so svojimi názormi na priebežnú správu. |
| --- | --- | --- |

a)

Odporúčanie A

i)

Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 predložil ESRB a Rade priebežnú správu o implementácii odporúčania A, ktorej súčasťou bude prinajmenšom vyhlásenie, či sa odporúčanie A plánuje implementovať a ktorý orgán alebo ktoré orgány budú zodpovedné za rozhodnutie aktivovať a implementovať opatrenia zamerané na dlžníkov stanovené v uvedenom odporúčaní. ESRB môže adresáta odporúčania A oboznámiť so svojimi názormi na priebežnú správu.

| ii) | Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A. |
| --- | --- |

ii)

Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A.

| b) | Odporúčanie B

  Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o krokoch prijatých v súvislosti s implementáciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom alebo iných dostupných opatrení prijatých na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov vo Fínsku. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa. |
| --- | --- |

b)

Odporúčanie B

Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o krokoch prijatých v súvislosti s implementáciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom alebo iných dostupných opatrení prijatých na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov vo Fínsku. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

4.   Monitorovanie a hodnotenie

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

| b) | overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa začnú takto:






  i) | do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B; |
| --- | --- | --- |

b)

overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa začnú takto:

i)

do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B;

| ii) | do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B a |
| --- | --- |

ii)

do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B a

| iii) | do 31. decembra 2022, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B. |
| --- | --- |

iii)

do 31. decembra 2022, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B.

| 2. | Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť. |
| --- | --- |

2.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/08 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 49).

6

(7)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, november 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Vo fínskom jazyku: asunto-osakeyhtiö.

8

asunto-osakeyhtiö

(9)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB/2011/3) z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

9

(10)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 21.1.2014, s. 1.).

10

---

PRÍLOHA I

ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANIAMI

Odporúčanie A – Právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov

Pre súlad s odporúčaním A sa uplatňujú tieto kritériá.

| 1. | Fínske právne predpisy upravujúce opatrenia zamerané na dlžníkov by mali zabezpečiť, aby:






  a) | limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) a pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), ako aj limity splatnosti, sa uplatňovali na úvery poskytnuté všetkým typom dlžníkov a všetkými typmi veriteľov, aby sa zabránilo obchádzaniu limitov prostredníctvom poskytovania úverov bytovým podnikom alebo inými metódami; |
| --- | --- | --- |

1.

Fínske právne predpisy upravujúce opatrenia zamerané na dlžníkov by mali zabezpečiť, aby:

a)

limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) a pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), ako aj limity splatnosti, sa uplatňovali na úvery poskytnuté všetkým typom dlžníkov a všetkými typmi veriteľov, aby sa zabránilo obchádzaniu limitov prostredníctvom poskytovania úverov bytovým podnikom alebo inými metódami;

| b) | pri výpočte pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) sa za zábezpeku bral do úvahy len nehnuteľný majetok; |
| --- | --- |

b)

pri výpočte pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) sa za zábezpeku bral do úvahy len nehnuteľný majetok;

| c) | fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov boli schopné účinne a preventívne aktivovať právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov a mali potrebnú flexibilitu pri navrhovaní týchto opatrení na základe zistených zraniteľných miest. |
| --- | --- |

c)

fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov boli schopné účinne a preventívne aktivovať právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov a mali potrebnú flexibilitu pri navrhovaní týchto opatrení na základe zistených zraniteľných miest.

| 2. | Zmeny fínskych právnych predpisov upravujúcich opatrenia zamerané na dlžníkov by mali nadobudnúť účinnosť najneskôr 1. júla 2021. |
| --- | --- |

2.

Zmeny fínskych právnych predpisov upravujúcich opatrenia zamerané na dlžníkov by mali nadobudnúť účinnosť najneskôr 1. júla 2021.

Odporúčanie B – Aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom

Pre súlad s odporúčaním B sa uplatňuje toto kritérium:

| 1. | S cieľom zabrániť významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí čerpajú nové hypotekárne úvery a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať úroveň spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, by fínske vnútroštátne orgány mali použiť jedno alebo niekoľko skombinovaných opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom (napr. limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV, v kombinácii s limitmi, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI alebo na pomer DSTI, a s limitmi splatnosti) s cieľom zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení a minimalizovať potenciál pre ich obchádzanie alebo neželané dôsledky, ktoré by mohli znížiť ich účinnosť a prípadne vytvoriť riziká v iných oblastiach. |
| --- | --- |

1.

S cieľom zabrániť významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí čerpajú nové hypotekárne úvery a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať úroveň spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, by fínske vnútroštátne orgány mali použiť jedno alebo niekoľko skombinovaných opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom (napr. limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV, v kombinácii s limitmi, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI alebo na pomer DSTI, a s limitmi splatnosti) s cieľom zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení a minimalizovať potenciál pre ich obchádzanie alebo neželané dôsledky, ktoré by mohli znížiť ich účinnosť a prípadne vytvoriť riziká v iných oblastiach.

| 2. | Pred aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Fínska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie týchto opatrení. |
| --- | --- |

2.

Pred aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Fínska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie týchto opatrení.

| 3. | Po aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných vo Fínsku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom, od počiatočnej kalibrácie uvedených aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest. |
| --- | --- |

3.

Po aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných vo Fínsku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom, od počiatočnej kalibrácie uvedených aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest.

| 4. | Pri aktivácii alebo kalibrácii opatrení zameraných na dlžníka súvisiacich s príjmom by fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou alebo kalibráciou takýchto opatrení mali zohľadňovať všetky úvery, ktoré majú domácnosti splácať z ich príjmov, bez ohľadu na formu úverov (t. j. úvery pre bytové podniky by sa mali považovať za dlh domácností). |
| --- | --- |

4.

Pri aktivácii alebo kalibrácii opatrení zameraných na dlžníka súvisiacich s príjmom by fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou alebo kalibráciou takýchto opatrení mali zohľadňovať všetky úvery, ktoré majú domácnosti splácať z ich príjmov, bez ohľadu na formu úverov (t. j. úvery pre bytové podniky by sa mali považovať za dlh domácností).

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/35

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Švédsku v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/9)

(2019/C 366/06)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká  (1)
  , a najmä na jeho články 3, 16, 17 a 18,

keďže:

| (1) | Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj. |
| --- | --- |

(1)

Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj.

| (2) | Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok. |
| --- | --- |

(2)

Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

| (3) | Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (4) | Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

(4)

Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

| (5) | Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík. |
| --- | --- |

(5)

Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík.

| (6) | Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní. |
| --- | --- |

(6)

Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní.

| (7) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Švédsko (6). |
| --- | --- |

(7)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Švédsko (6).

| (8) | V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesto identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie vo Švédsku týkalo výrazného a dlhodobého rastu cien nehnuteľností a hypotekárnych úverov, čo viedlo k nadhodnoteniu cien nehnuteľností, ako aj k vysokej a rastúcej zadlženosti domácností. |
| --- | --- |

(8)

V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesto identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie vo Švédsku týkalo výrazného a dlhodobého rastu cien nehnuteľností a hypotekárnych úverov, čo viedlo k nadhodnoteniu cien nehnuteľností, ako aj k vysokej a rastúcej zadlženosti domácností.

| (9) | ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7).

| (10) | Pokiaľ ide o Švédsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že sa rast cien nehnuteľností od roku 2016 spomalil a v súčasnosti sú ceny na rovnakej úrovni ako v roku 2016. Ceny nehnuteľností sú však naďalej nadhodnotené a zadlženosť domácností výrazne narástla. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o Švédsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že sa rast cien nehnuteľností od roku 2016 spomalil a v súčasnosti sú ceny na rovnakej úrovni ako v roku 2016. Ceny nehnuteľností sú však naďalej nadhodnotené a zadlženosť domácností výrazne narástla.

| (11) | Od roku 2016 švédske vnútroštátne orgány sprísnili alebo zaviedli niekoľko opatrení zameraných na dlžníkov, ako aj opatrení založených na kapitáli. V roku 2016 boli zavedené požiadavky na amortizáciu nových hypotekárnych úverov. Tieto požiadavky boli naviazané na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) v prípade nových úverov tak, že sa požadovala amortizácia vo výške minimálne 2 % ročne pre úvery s pomerom LTV vyšším ako 70 % a vo výške 1 % ročne pre úvery s pomerom LTV od 50 % do 70 %. V roku 2017 boli tieto požiadavky sprísnené v spojení s pomerom výšky úveru k výške príjmu (LTI) v prípade nových úverov tak, že sa tieto požiadavky zvýšili o jeden percentuálny bod ročne pre nové hypotekárne úvery s pomerom LTI vyšším ako 4,5. V roku 2018 švédsky orgán pre finančný dohľad (Finansinspektionen) uložil podľa článku 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 všetkým tuzemským úverovým inštitúciám, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch, povinnosť dodržiavať minimálnu úroveň priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Orgán Finansinspektionen napokon v roku 2018 zvýšil mieru proticyklického kapitálového vankúša z 2 % na 2,5 %, ktorá sa má uplatňovať od septembra 2019. |
| --- | --- |

(11)

Od roku 2016 švédske vnútroštátne orgány sprísnili alebo zaviedli niekoľko opatrení zameraných na dlžníkov, ako aj opatrení založených na kapitáli. V roku 2016 boli zavedené požiadavky na amortizáciu nových hypotekárnych úverov. Tieto požiadavky boli naviazané na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) v prípade nových úverov tak, že sa požadovala amortizácia vo výške minimálne 2 % ročne pre úvery s pomerom LTV vyšším ako 70 % a vo výške 1 % ročne pre úvery s pomerom LTV od 50 % do 70 %. V roku 2017 boli tieto požiadavky sprísnené v spojení s pomerom výšky úveru k výške príjmu (LTI) v prípade nových úverov tak, že sa tieto požiadavky zvýšili o jeden percentuálny bod ročne pre nové hypotekárne úvery s pomerom LTI vyšším ako 4,5. V roku 2018 švédsky orgán pre finančný dohľad (Finansinspektionen) uložil podľa článku 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 všetkým tuzemským úverovým inštitúciám, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch, povinnosť dodržiavať minimálnu úroveň priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Orgán Finansinspektionen napokon v roku 2018 zvýšil mieru proticyklického kapitálového vankúša z 2 % na 2,5 %, ktorá sa má uplatňovať od septembra 2019.

| (12) | Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest zistených vo Švédsku, existujú aj dôležité štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest, čo má za následok vyššiu úroveň systémového rizika. Tieto faktory zahŕňajú: i) nedostatočnú ponuku bývania, čo vyvíja tlak na rast cien nehnuteľností a dlhu pre domácnosti, ktoré si kupujú svoju vlastnú nehnuteľnosť a ii) priaznivé daňové zaobchádzanie v súvislosti s úvermi na bývanie, ako je napríklad možnosť znížiť základ dane o zaplatené úroky z hypotekárnych úverov, čo môže byť stimulom pre rast cien nehnuteľností, ako aj stimulom pre domácnosti, aby sa nadmerne zadlžovali. |
| --- | --- |

(12)

Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest zistených vo Švédsku, existujú aj dôležité štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest, čo má za následok vyššiu úroveň systémového rizika. Tieto faktory zahŕňajú: i) nedostatočnú ponuku bývania, čo vyvíja tlak na rast cien nehnuteľností a dlhu pre domácnosti, ktoré si kupujú svoju vlastnú nehnuteľnosť a ii) priaznivé daňové zaobchádzanie v súvislosti s úvermi na bývanie, ako je napríklad možnosť znížiť základ dane o zaplatené úroky z hypotekárnych úverov, čo môže byť stimulom pre rast cien nehnuteľností, ako aj stimulom pre domácnosti, aby sa nadmerne zadlžovali.

| (13) | ESRB preto napriek skutočnosti, že uznáva, že sa vo Švédsku uplatňuje široká škála makroprudenciálnych opatrení, dospel k záveru, že hoci sú tieto makroprudenciálne opatrenia vhodné, nie sú v strednodobom horizonte úplne dostatočné na riešenie identifikovaných zraniteľných miest súvisiacich s nehnuteľnosťami na bývanie, konkrétne zadlženosti domácností a nadhodnotenia cien nehnuteľností. Vzhľadom na to, že tieto zraniteľné miesta sú do istej miery spôsobené štrukturálnymi faktormi, ktoré presahujú makroprudenciálnu politiku, je potrebné na doplnenie a podporu súčasných makroprudenciálnych opatrení prijať ďalšie opatrenia s cieľom zaoberať sa účinnejšie a efektívnejšie faktormi, ktoré prispievajú k nárastu systémových rizík na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie vo Švédsku bez toho, aby vznikali nadmerné náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém Švédska. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia vo Švédsku. |
| --- | --- |

(13)

ESRB preto napriek skutočnosti, že uznáva, že sa vo Švédsku uplatňuje široká škála makroprudenciálnych opatrení, dospel k záveru, že hoci sú tieto makroprudenciálne opatrenia vhodné, nie sú v strednodobom horizonte úplne dostatočné na riešenie identifikovaných zraniteľných miest súvisiacich s nehnuteľnosťami na bývanie, konkrétne zadlženosti domácností a nadhodnotenia cien nehnuteľností. Vzhľadom na to, že tieto zraniteľné miesta sú do istej miery spôsobené štrukturálnymi faktormi, ktoré presahujú makroprudenciálnu politiku, je potrebné na doplnenie a podporu súčasných makroprudenciálnych opatrení prijať ďalšie opatrenia s cieľom zaoberať sa účinnejšie a efektívnejšie faktormi, ktoré prispievajú k nárastu systémových rizík na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie vo Švédsku bez toho, aby vznikali nadmerné náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém Švédska. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia vo Švédsku.

| (14) | Účelom tohto odporúčania je odporučiť: a) prijatie rozsiahlejších politických opatrení zameraných na obmedzenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností, a b) sprísnenie existujúcich alebo aktiváciu iných makroprudenciálnych opatrení, ak budú zraniteľné miesta súvisiace so zadlženosťou domácností a nadhodnotením cien nehnuteľností vzhľadom na cyklické ekonomické a finančné dôvody naďalej rásť. |
| --- | --- |

(14)

Účelom tohto odporúčania je odporučiť: a) prijatie rozsiahlejších politických opatrení zameraných na obmedzenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností, a b) sprísnenie existujúcich alebo aktiváciu iných makroprudenciálnych opatrení, ak budú zraniteľné miesta súvisiace so zadlženosťou domácností a nadhodnotením cien nehnuteľností vzhľadom na cyklické ekonomické a finančné dôvody naďalej rásť.

| (15) | Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky. |
| --- | --- |

(15)

Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

| (16) | Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(16)

Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

ODDIEL 1

ODPORÚČANIA

Odporúčanie A – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

Odporúča sa, aby Švédsko prehodnotilo svoju politiku s cieľom obmedziť štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie zraniteľných miest identifikovaných vo Švédsku ako zdroj systémového rizika, keďže motivujú domácnosti k nadmernému hypotekárnemu zadlženiu, alebo spôsobujú nadmerný rast cien nehnuteľností a hypotekárneho dlhu.

Odporúčanie B – Monitorovanie zraniteľných miest a aktivácia alebo sprísňovanie makroprudenciálnych opatrení

| 1. | Odporúča sa, aby švédske vnútroštátne orgány poverené monitorovaním systémových rizík dôkladne monitorovali zraniteľné miesta súvisiace so zadlženosťou domácností a nadhodnotením cien nehnuteľností v strednodobom horizonte, okrem iného aj prostredníctvom:






  a) | posudzovania – s využitím údajov o nových hypotekárnych úveroch na úrovni úverov – schopnosti dlžníkov, ktorí si berú nové úvery na bývanie, odolať nepriaznivým hospodárskym alebo finančným podmienkam alebo nepriaznivému vývoju na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, a |
| --- | --- | --- |

1.

a)

posudzovania – s využitím údajov o nových hypotekárnych úveroch na úrovni úverov – schopnosti dlžníkov, ktorí si berú nové úvery na bývanie, odolať nepriaznivým hospodárskym alebo finančným podmienkam alebo nepriaznivému vývoju na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, a

| b) | posudzovania potenciálnych úverových strát z existujúcich portfólií hypotekárnych úverov, ako aj potenciálnych druhotných účinkov na finančnú stabilitu v prípade nepriaznivého hospodárskeho alebo finančného vývoja. |
| --- | --- |

b)

posudzovania potenciálnych úverových strát z existujúcich portfólií hypotekárnych úverov, ako aj potenciálnych druhotných účinkov na finančnú stabilitu v prípade nepriaznivého hospodárskeho alebo finančného vývoja.

| 2. | S cieľom zabrániť hromadeniu kreditného rizika sa švédskemu makroprudenciálnemu orgánu poverenému aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov odporúča, aby sprísnil existujúce alebo aktivoval iné opatrenia zamerané na dlžníkov, ak výsledky monitorovania uskutočnené podľa odporúčania B bodu 1 písm. a) poskytnú dôkaz o tom, že významný alebo rastúci podiel dlžníkov, ktorí si berú nové úvery na bývanie, nemusí byť schopný splácať svoj dlh v prípade nepriaznivého hospodárskeho alebo finančného vývoja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Odporúča sa, aby makroprudenciálny orgán vo Švédsku, prípadne určený alebo príslušný orgán, sprísnil existujúce alebo zaviedol iné opatrenia založené na kapitáli tak, aby zabezpečil dostatočný kapitál na hypotekárne úvery poskytované úverovými inštitúciami s povolením udeleným vo Švédsku v prípade, že výsledky monitorovania uskutočneného podľa odporúčania B bodu 1 písm. b) poskytujú dôkazy o tom, že nárast potenciálnych úverových strát z existujúcich hypotekárnych úverov v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj úverových strát z iných úverov v dôsledku zníženia spotreby domácností s úvermi na bývanie, bol spôsobený cyklickými, ekonomickými a finančnými faktormi. |
| --- | --- |

3.

ODDIEL 2

IMPLEMENTÁCIA

1.   Vymedzenie pojmov

Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov; |
| --- | --- |

a)

„opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov;

| b) | „priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

b)

„priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| c) | „odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa; |
| --- | --- |

c)

„odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

| d) | „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

d)

„pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

| e) | „pomerom výšky úveru k výške príjmu“ (pomerom LTI) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

e)

„pomerom výšky úveru k výške príjmu“ (pomerom LTI) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| f) | „strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov; |
| --- | --- |

f)

„strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov;

| g) | „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok); |
| --- | --- |

g)

„dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok);

| h) | „makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8); |
| --- | --- |

h)

„makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8);

| i) | „pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

i)

„pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| j) | „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru; |
| --- | --- |

j)

„pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

| k) | „splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru. |
| --- | --- |

k)

„splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru.

2.   Kritériá implementácie

| 1. | Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:






  a) | mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A a B; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A a B;

| b) | pokiaľ ide o odporúčanie A, malo by sa pri zavádzaní opatrení na uskutočnenie zmien politiky zohľadniť postavenie Švédska v hospodárskom a finančnom cykle, aby tieto opatrenia neviedli k zosilneniu alebo vzniku akumulovaných zraniteľných miest v sektore nehnuteľností na bývanie vo Švédsku; |
| --- | --- |

b)

pokiaľ ide o odporúčanie A, malo by sa pri zavádzaní opatrení na uskutočnenie zmien politiky zohľadniť postavenie Švédska v hospodárskom a finančnom cykle, aby tieto opatrenia neviedli k zosilneniu alebo vzniku akumulovaných zraniteľných miest v sektore nehnuteľností na bývanie vo Švédsku;

| c) | pri aktivácii alebo sprísnení opatrení zameraných na dlžníkov alebo založených na kapitáli podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Švédska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy; |
| --- | --- |

c)

pri aktivácii alebo sprísnení opatrení zameraných na dlžníkov alebo založených na kapitáli podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Švédska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

| d) | v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A a B. |
| --- | --- |

d)

v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A a B.

| 2. | Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch podniknutých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:






  a) | informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

| b) | hodnotenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a nadhodnotením cien nehnuteľností, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, a splatností, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania; |
| --- | --- |

b)

hodnotenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a nadhodnotením cien nehnuteľností, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, a splatností, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

| c) | podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania. |
| --- | --- |

c)

podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predkladali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

| a) | Odporúčanie A

  Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania A. |
| --- | --- |

a)

Odporúčanie A

Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania A.

| b) | Odporúčanie B

  Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o monitorovaní zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a opatreniach prijatých na riešenie takýchto zraniteľných miest. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa. |
| --- | --- |

b)

Odporúčanie B

Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o monitorovaní zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a opatreniach prijatých na riešenie takýchto zraniteľných miest. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

4.   Monitorovanie a hodnotenie

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

| b) | overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa začnú takto:






  i) | do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B; |
| --- | --- | --- |

b)

overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa začnú takto:

i)

do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B;

| ii) | do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B, a |
| --- | --- |

ii)

do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B, a

| iii) | do 31. decembra 2022, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B. |
| --- | --- |

iii)

do 31. decembra 2022, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B.

| 2. | Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť. |
| --- | --- |

2.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/11 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Švédsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 55).

6

(7)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 1).

9

---

PRÍLOHA I

ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANIAMI

Odporúčanie A – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

Pre súlad s odporúčaním A sa uplatňuje toto kritérium.

Pri formulovaní politických riešení a pred vykonaním akýchkoľvek zmien politiky by sa malo vykonať posúdenie vplyvu navrhovaných opatrení vzhľadom na postavenie Švédska v hospodárskom a finančnom cykle, aby sa zabezpečilo, že takéto opatrenia nezosilnia akumulované zraniteľné miesta ani nespôsobia ich vznik v sektore nehnuteľností na bývanie vo Švédsku.

Odporúčanie B – Monitorovanie zraniteľných miest a aktivácia alebo sprísňovanie makroprudenciálnych opatrení

Pre súlad s odporúčaním B sa uplatňuje toto kritérium.

Pred aktiváciou alebo sprísnením existujúcich makroprudenciálnych opatrení by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Švédska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom určiť, či by takáto aktivácia alebo takéto sprísnenie boli primerané.

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/41

---

VAROVANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Českej republike v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/10)

(2019/C 366/07)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho články 3, 16 a 18,

keďže:

| (1) | Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú často veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu. |
| --- | --- |

(1)

Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú často veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu.

| (2) | Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (3) | Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne zosúladené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku na zmierňovanie systémového rizika. |
| --- | --- |

(3)

Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne zosúladené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku na zmierňovanie systémového rizika.

| (4) | Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby si nadmerne požičiavali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém. |
| --- | --- |

(4)

Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby si nadmerne požičiavali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém.

| (5) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10). |
| --- | --- |

(5)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10).

| (6) | ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11).

| (7) | V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Česká republika, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené. |
| --- | --- |

(7)

V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Česká republika, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené.

| (8) | ESRB berie na vedomie, že Česká republika prijala makroprudenciálne opatrenia s cieľom zmierniť systémové riziko v sektore nehnuteľností na bývanie a odporúča, aby boli príslušné české orgány pripravené prijať ďalšie opatrenia v prípade, ak sa terajší prístup v makroprudenciálnej politike ukáže ako nedostatočný. |
| --- | --- |

(8)

ESRB berie na vedomie, že Česká republika prijala makroprudenciálne opatrenia s cieľom zmierniť systémové riziko v sektore nehnuteľností na bývanie a odporúča, aby boli príslušné české orgány pripravené prijať ďalšie opatrenia v prípade, ak sa terajší prístup v makroprudenciálnej politike ukáže ako nedostatočný.

| (9) | ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Českej republike:






  a) | Rast cien nehnuteľností bol v strednodobom horizonte rýchlejší ako rast príjmov domácností a nemôže byť v plnej miere odôvodnený vývojom schopnosti domácností splácať svoje záväzky. Česká národní banka (ČNB) odhaduje, že od druhej polovice roka 2018 boli ceny nehnuteľností v Českej republike nadhodnotené v rozmedzí od 10 % do 15 %. K tomuto nadhodnoteniu mohli prispieť okrem cyklických faktorov aj významné štrukturálne faktory. Najmä pomalé tempo práce na budúcom metropolitnom pláne Prahy a prieťahy pri vydávaní stavebných povolení mohli tiež prispieť k nedostatku ponuky nehnuteľností predovšetkým v hlavnom meste. |
| --- | --- | --- |

(9)

ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Českej republike:

a)

Rast cien nehnuteľností bol v strednodobom horizonte rýchlejší ako rast príjmov domácností a nemôže byť v plnej miere odôvodnený vývojom schopnosti domácností splácať svoje záväzky. Česká národní banka (ČNB) odhaduje, že od druhej polovice roka 2018 boli ceny nehnuteľností v Českej republike nadhodnotené v rozmedzí od 10 % do 15 %. K tomuto nadhodnoteniu mohli prispieť okrem cyklických faktorov aj významné štrukturálne faktory. Najmä pomalé tempo práce na budúcom metropolitnom pláne Prahy a prieťahy pri vydávaní stavebných povolení mohli tiež prispieť k nedostatku ponuky nehnuteľností predovšetkým v hlavnom meste.

| b) | Nadhodnotenie cien nehnuteľností, ktoré sa neustále zvyšujú, v spojení s vysokým rastom úverov na bývanie a uvoľňovaním podmienok poskytovania úverov v posledných rokoch, zvýšili možnosť úverových strát z hypotekárnych úverov v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, čo by malo priamy dopad na finančnú stabilitu. Podobne, zvyšovanie zadlženia domácností v spojení s rastom podielu domácností, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, môže viesť k znižovaniu spotreby týchto domácností v prípade hospodárskeho alebo finančného šoku, čo by mohlo viesť k druhotným účinkom nepriamo ovplyvňujúcim finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

b)

Nadhodnotenie cien nehnuteľností, ktoré sa neustále zvyšujú, v spojení s vysokým rastom úverov na bývanie a uvoľňovaním podmienok poskytovania úverov v posledných rokoch, zvýšili možnosť úverových strát z hypotekárnych úverov v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, čo by malo priamy dopad na finančnú stabilitu. Podobne, zvyšovanie zadlženia domácností v spojení s rastom podielu domácností, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, môže viesť k znižovaniu spotreby týchto domácností v prípade hospodárskeho alebo finančného šoku, čo by mohlo viesť k druhotným účinkom nepriamo ovplyvňujúcim finančnú stabilitu.

| c) | Ročný rast úverov na bývanie je v strednodobom horizonte vysoký. Pred zavedením odporúčaných limitov pre pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) a pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI) bol rast úverov na bývanie spojený s uvoľňovaním podmienok poskytovania úverov, čo je zrejmé z nárastu percentuálneho podielu úverov s vysokým pomerom LTV (nad 80 % a 90 %) a z nárastu percentuálneho podielu úverov s vysokým pomerom DTI (nad 8 %) a DSTI (nad 40 %). Tieto úvery sa poskytovali domácnostiam, ktoré môžu byť zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok. Navyše, vzrástol aj percentuálny podiel úverov, pri ktorých sa spájali vysoký pomer LTV s vysokým pomerom DTI alebo DSTI, čo ešte viac zvýšilo možnosť úverových strát spojených s týmito novými hypotekárnymi úvermi. Hoci priemerné rizikové váhy pre hypotekárne portfóliá v držbe úverových inštitúcií v Českej republike, ktoré používajú prístup založený na internom ratingu, možno považovať v porovnaní s inými krajinami EHP za relatívne vysokú, tieto rizikové váhy sa znižujú. |
| --- | --- |

c)

Ročný rast úverov na bývanie je v strednodobom horizonte vysoký. Pred zavedením odporúčaných limitov pre pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) a pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI) bol rast úverov na bývanie spojený s uvoľňovaním podmienok poskytovania úverov, čo je zrejmé z nárastu percentuálneho podielu úverov s vysokým pomerom LTV (nad 80 % a 90 %) a z nárastu percentuálneho podielu úverov s vysokým pomerom DTI (nad 8 %) a DSTI (nad 40 %). Tieto úvery sa poskytovali domácnostiam, ktoré môžu byť zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok. Navyše, vzrástol aj percentuálny podiel úverov, pri ktorých sa spájali vysoký pomer LTV s vysokým pomerom DTI alebo DSTI, čo ešte viac zvýšilo možnosť úverových strát spojených s týmito novými hypotekárnymi úvermi. Hoci priemerné rizikové váhy pre hypotekárne portfóliá v držbe úverových inštitúcií v Českej republike, ktoré používajú prístup založený na internom ratingu, možno považovať v porovnaní s inými krajinami EHP za relatívne vysokú, tieto rizikové váhy sa znižujú.

| d) | Aj keď v porovnaní s inými krajinami EHP možno zadlženosť domácností v Českej republike považovať za miernu, zvyšuje sa v súvislosti s nárastom úverov na bývanie. Napriek tomu, že v súčasnosti sú úrokové sadzby pevne stanovené na dlhšie obdobia, v minulosti bol poskytnutý významný podiel nových hypotekárnych úverov s pevne stanovenou úrokovou sadzbou na počiatočné obdobie kratšie ako päť rokov. V dôsledku toho môže mať významný percentuálny podiel domácností, ktoré si zobrali tieto nové hypotekárne úvery, ťažkosti so splácaním svojho dlhu v prípade, ak sa zvýšia úrokové sadzby. |
| --- | --- |

d)

Aj keď v porovnaní s inými krajinami EHP možno zadlženosť domácností v Českej republike považovať za miernu, zvyšuje sa v súvislosti s nárastom úverov na bývanie. Napriek tomu, že v súčasnosti sú úrokové sadzby pevne stanovené na dlhšie obdobia, v minulosti bol poskytnutý významný podiel nových hypotekárnych úverov s pevne stanovenou úrokovou sadzbou na počiatočné obdobie kratšie ako päť rokov. V dôsledku toho môže mať významný percentuálny podiel domácností, ktoré si zobrali tieto nové hypotekárne úvery, ťažkosti so splácaním svojho dlhu v prípade, ak sa zvýšia úrokové sadzby.

| e) | Nepriaznivé hospodárske a finančné podmienky alebo nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie môžu viesť v dôsledku niektorých uvedených zraniteľných miest k naplneniu rizík. Napríklad, ak sa zníži rast príjmov domácností alebo sa zvýšia úrokové sadzby, potom veľmi zadlžené domácnosti môžu mať ťažkosti so splácaním svojich úverov. Ak tieto domácnosti prestanú splácať svoje úvery a zároveň dôjde k zníženiu cien nehnuteľností, môže to viesť k úverovým stratám z hypotekárnych úverov. S prihliadnutím na predchádzajúce odporúčanie ČNB (12) týkajúce sa podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, riziko nesplácania týchto úverov a priamych úverových strát pre úverové inštitúcie sa v súčasnosti javia byť obmedzené. Navyše, vzhľadom na relatívne vysoké priemerné rizikové váhy pre hypotekárne portfóliá úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup založený na internom ratingu, a relatívne vysokú kapitalizáciu bankového sektora v Českej republike, by mali byť úverové inštitúcie dostatočne pripravené na to, aby pohltili otrasy spojené s priamym úverovým rizikom v sektore nehnuteľností na bývanie. Domácnosti však môžu byť aj tak nútené upraviť svoju spotrebu, pretože prípadné zníženie príjmu alebo čistého majetku by mohlo mať nepriame účinky na finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

e)

Nepriaznivé hospodárske a finančné podmienky alebo nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie môžu viesť v dôsledku niektorých uvedených zraniteľných miest k naplneniu rizík. Napríklad, ak sa zníži rast príjmov domácností alebo sa zvýšia úrokové sadzby, potom veľmi zadlžené domácnosti môžu mať ťažkosti so splácaním svojich úverov. Ak tieto domácnosti prestanú splácať svoje úvery a zároveň dôjde k zníženiu cien nehnuteľností, môže to viesť k úverovým stratám z hypotekárnych úverov. S prihliadnutím na predchádzajúce odporúčanie ČNB (12) týkajúce sa podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, riziko nesplácania týchto úverov a priamych úverových strát pre úverové inštitúcie sa v súčasnosti javia byť obmedzené. Navyše, vzhľadom na relatívne vysoké priemerné rizikové váhy pre hypotekárne portfóliá úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup založený na internom ratingu, a relatívne vysokú kapitalizáciu bankového sektora v Českej republike, by mali byť úverové inštitúcie dostatočne pripravené na to, aby pohltili otrasy spojené s priamym úverovým rizikom v sektore nehnuteľností na bývanie. Domácnosti však môžu byť aj tak nútené upraviť svoju spotrebu, pretože prípadné zníženie príjmu alebo čistého majetku by mohlo mať nepriame účinky na finančnú stabilitu.

| f) | ESRB berie na vedomie široký rozsah zavedených makroprudenciálnych opatrení zameraných na dlžníka s cieľom zmierniť riziko týkajúce sa sektora nehnuteľností na bývanie v Českej republike. Limity pre pomer LTV majú za cieľ vyriešiť nárast zraniteľných miest spojených s poskytovaním nový hypotekárnych úverov na trhu, na ktorom sú ceny nehnuteľností nadhodnotené, s potenciálnym priamym dopadom na finančnú stabilitu. Okrem toho, limity pre pomer DTI a DSTI majú za cieľ zvýšiť efektívnosť limitov pre pomer LTV tým, že sa obmedzí poskytovanie nových úverov domácnostiam, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Českej republike. Poskytovateľom úverov sa tiež odporúča podrobiť dlžníkov záťažovým testom, či sú schopní odolať otrasom spojeným so zvýšením úrokových sadzieb alebo znížením príjmu. V roku 2018 ČNB opäť zvýšila sadzbu proticyklického kapitálového vankúša na 2 % (z 1,5 %) s účinnosťou od 1. júla 2020, aby zvýšila odolnosť inštitúcií vo vzťahu k cyklickým zraniteľným miestam. |
| --- | --- |

f)

ESRB berie na vedomie široký rozsah zavedených makroprudenciálnych opatrení zameraných na dlžníka s cieľom zmierniť riziko týkajúce sa sektora nehnuteľností na bývanie v Českej republike. Limity pre pomer LTV majú za cieľ vyriešiť nárast zraniteľných miest spojených s poskytovaním nový hypotekárnych úverov na trhu, na ktorom sú ceny nehnuteľností nadhodnotené, s potenciálnym priamym dopadom na finančnú stabilitu. Okrem toho, limity pre pomer DTI a DSTI majú za cieľ zvýšiť efektívnosť limitov pre pomer LTV tým, že sa obmedzí poskytovanie nových úverov domácnostiam, ktoré sú potenciálne zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Českej republike. Poskytovateľom úverov sa tiež odporúča podrobiť dlžníkov záťažovým testom, či sú schopní odolať otrasom spojeným so zvýšením úrokových sadzieb alebo znížením príjmu. V roku 2018 ČNB opäť zvýšila sadzbu proticyklického kapitálového vankúša na 2 % (z 1,5 %) s účinnosťou od 1. júla 2020, aby zvýšila odolnosť inštitúcií vo vzťahu k cyklickým zraniteľným miestam.

| g) | Súčasné opatrenia zamerané na dlžníka však boli prijaté vo forme odporúčania ČNB, ktoré nie je právne záväzné, a neexistuje platný právny rámec, na základe ktorého by sa tieto opatrenia mohli aktivovať prostredníctvom právne záväzných predpisov. Nemožno preto zaručiť efektívnosť terajších opatrení v strednodobom horizonte a počas tohto obdobia sa tak naďalej môže zvyšovať nadhodnotenie cien nehnuteľností a rast hypotekárnych úverov. |
| --- | --- |

g)

Súčasné opatrenia zamerané na dlžníka však boli prijaté vo forme odporúčania ČNB, ktoré nie je právne záväzné, a neexistuje platný právny rámec, na základe ktorého by sa tieto opatrenia mohli aktivovať prostredníctvom právne záväzných predpisov. Nemožno preto zaručiť efektívnosť terajších opatrení v strednodobom horizonte a počas tohto obdobia sa tak naďalej môže zvyšovať nadhodnotenie cien nehnuteľností a rast hypotekárnych úverov.

| h) | Súčasná makroprudenciálna politika sa hodnotí ako čiastočne primeraná a čiastočne dostatočná, pokiaľ ide o potenciálny vývoj zraniteľných miest v strednodobom horizonte v sektore nehnuteľností na bývanie v Českej republike. Je dôležité, aby vnútroštátne orgány mali možnosť prijať právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníka, aby mali potrebné právomoci na riešenie potenciálnych zraniteľných miest ohrozujúcich finančnú stabilitu, a to najmä vrátane právomocí stanoviť právne záväzné limity pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti – a buď pomeru výšky dlhu k výške príjmu alebo pomeru dlhovej služby k výške príjmu, a to v kombinácii s limitmi splatnosti – ak to bude potrebné v súvislosti s novými úvermi na bývanie. Len právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníka by zabezpečili, aby všetci poskytovatelia úverov, bez ohľadu na to, o aký druh poskytovateľa úveru ide, a bez ohľadu na to, či sú to domáci alebo zahraniční poskytovatelia úverov, dodržiavanie zavedených opatrení v plnej miere. |
| --- | --- |

h)

Súčasná makroprudenciálna politika sa hodnotí ako čiastočne primeraná a čiastočne dostatočná, pokiaľ ide o potenciálny vývoj zraniteľných miest v strednodobom horizonte v sektore nehnuteľností na bývanie v Českej republike. Je dôležité, aby vnútroštátne orgány mali možnosť prijať právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníka, aby mali potrebné právomoci na riešenie potenciálnych zraniteľných miest ohrozujúcich finančnú stabilitu, a to najmä vrátane právomocí stanoviť právne záväzné limity pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti – a buď pomeru výšky dlhu k výške príjmu alebo pomeru dlhovej služby k výške príjmu, a to v kombinácii s limitmi splatnosti – ak to bude potrebné v súvislosti s novými úvermi na bývanie. Len právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníka by zabezpečili, aby všetci poskytovatelia úverov, bez ohľadu na to, o aký druh poskytovateľa úveru ide, a bez ohľadu na to, či sú to domáci alebo zahraniční poskytovatelia úverov, dodržiavanie zavedených opatrení v plnej miere.

| (10) | Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Českej republiky v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy. |
| --- | --- |

(10)

Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Českej republiky v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy.

| (11) | Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(11)

Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO VAROVANIE:

ESRB identifikoval v sektore nehnuteľností na bývanie v Českej republike v strednodobom horizonte zraniteľné miesta, ktoré predstavujú zdroj systémového rizika pre finančnú stabilitu, pričom môžu mať závažné negatívne dôsledky pre reálnu ekonomiku. Z makroprudenciálneho hľadiska sú podľa ESRB hlavnými zraniteľnými miestami veľké nadhodnotenie cien nehnuteľností spojené s veľkým rastom úverov na bývanie a uvoľnenými podmienkami poskytovania úverov v kontexte právne nezáväznej povahey v súčasnosti dostupných a zavedených opatrení zameraných na dlžníka.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/06 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Belgicku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/07 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/09 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Luxembursku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/10 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Holandsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/05 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/08 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/11 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Švédsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/12 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Spojenom kráľovstve v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Odporúčanie z 12. júna 2018 k riadeniu rizík spojených s poskytovaním retailových úverov zabezpečených rezidenčnou nehnuteľnosťou, dostupné na https://www.cnb.cz (Úřední sdělení ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

12

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/45

---

VAROVANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Nemecku v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/11)

(2019/C 366/08)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho články 3, 16 a 18,

keďže:

| (1) | Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu. |
| --- | --- |

(1)

Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu.

| (2) | Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (3) | Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne nastavené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku zmierňovania systémového rizika. |
| --- | --- |

(3)

Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne nastavené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku zmierňovania systémového rizika.

| (4) | Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby si nadmerne požičiavali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém. |
| --- | --- |

(4)

Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby si nadmerne požičiavali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém.

| (5) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10). |
| --- | --- |

(5)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10).

| (6) | ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11).

| (7) | V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Nemecko, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené. |
| --- | --- |

(7)

V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Nemecko, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené.

| (8) | ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Nemecku:






  a) | Väčšina dostupných ukazovateľov cien nehnuteľností na bývanie naznačuje, že ceny nehnuteľností sú v Nemecku nadhodnotené. Podobne ako pri predchádzajúcich odhadoch na roky 2016 a 2017, existujúce odhady na rok 2018 poukazujú na výrazné nadhodnotenie cien nehnuteľností v mestských oblastiach. Po období postupného zvyšovania cien od roku 2010 sa rast nominálnych cien nehnuteľností v posledných rokoch zrýchlil, pričom mierne predbehol rast príjmov domácností. Okrem toho sa tento rast týkal tak mestských, ako aj vidieckych oblastí. Zvýšenie cien nehnuteľností vo veľkých mestách a v mestských oblastiach odráža nedostatok ponuky bývania v pomere k dopytu a nemecká spolková vláda zaviedla viaceré opatrenia zamerané na zmiernenie tohto nedostatku. Budúce pohyby cien nehnuteľností budú preto pravdepodobne závisieť od účinkov týchto opatrení. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Nemecku:

a)

Väčšina dostupných ukazovateľov cien nehnuteľností na bývanie naznačuje, že ceny nehnuteľností sú v Nemecku nadhodnotené. Podobne ako pri predchádzajúcich odhadoch na roky 2016 a 2017, existujúce odhady na rok 2018 poukazujú na výrazné nadhodnotenie cien nehnuteľností v mestských oblastiach. Po období postupného zvyšovania cien od roku 2010 sa rast nominálnych cien nehnuteľností v posledných rokoch zrýchlil, pričom mierne predbehol rast príjmov domácností. Okrem toho sa tento rast týkal tak mestských, ako aj vidieckych oblastí. Zvýšenie cien nehnuteľností vo veľkých mestách a v mestských oblastiach odráža nedostatok ponuky bývania v pomere k dopytu a nemecká spolková vláda zaviedla viaceré opatrenia zamerané na zmiernenie tohto nedostatku. Budúce pohyby cien nehnuteľností budú preto pravdepodobne závisieť od účinkov týchto opatrení.

| b) | Napriek nedávnemu oživeniu pri poskytovaní nových úverov bol ročný rast úverov na bývanie v posledných troch rokoch mierny. Uskutočneniu komplexnej analýzy podmienok poskytovania úverov v súčasnosti bráni nedostatok podrobných údajov o pomeroch výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) a o ďalších úverových pomeroch pre novo poskytnuté úvery. Existujú však určité skutočnosti, ktoré dokazujú, že sa zvýšil dopyt po úveroch s vysoko udržateľnými pomermi LTV (12). Okrem toho, z prieskumu ECB týkajúceho sa bankových úverov v eurozóne ďalej vyplýva, že v roku 2018 banky, ktoré sa zúčastnili prieskumu, znížili marže úverov na kúpu nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

b)

Napriek nedávnemu oživeniu pri poskytovaní nových úverov bol ročný rast úverov na bývanie v posledných troch rokoch mierny. Uskutočneniu komplexnej analýzy podmienok poskytovania úverov v súčasnosti bráni nedostatok podrobných údajov o pomeroch výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) a o ďalších úverových pomeroch pre novo poskytnuté úvery. Existujú však určité skutočnosti, ktoré dokazujú, že sa zvýšil dopyt po úveroch s vysoko udržateľnými pomermi LTV (12). Okrem toho, z prieskumu ECB týkajúceho sa bankových úverov v eurozóne ďalej vyplýva, že v roku 2018 banky, ktoré sa zúčastnili prieskumu, znížili marže úverov na kúpu nehnuteľnosti.

| c) | Zadlženosť domácností sa môže považovať za miernu v porovnaní so zadlženosťou v iných členských štátoch. Napriek tomu, že podiel domácností s vlastným bývaním v Nemecku je najnižší v Európskej únii, podiel vlastníkov nehnuteľnosti na vlastné bývanie s hypotékou predstavuje približne štvrtinu z celkového počtu obyvateľov, čo je blízko priemeru EÚ. Hoci rast úverov na bývanie bol v minulosti relatívne mierny, zvýšenie cien nehnuteľností je značné a v istom bode by ho mohlo sprevádzať výrazné zvýšenie počtu nových úverov na bývanie. To by mohlo viesť k ďalšiemu rastu celkovej zadlženosti domácností v strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

c)

Zadlženosť domácností sa môže považovať za miernu v porovnaní so zadlženosťou v iných členských štátoch. Napriek tomu, že podiel domácností s vlastným bývaním v Nemecku je najnižší v Európskej únii, podiel vlastníkov nehnuteľnosti na vlastné bývanie s hypotékou predstavuje približne štvrtinu z celkového počtu obyvateľov, čo je blízko priemeru EÚ. Hoci rast úverov na bývanie bol v minulosti relatívne mierny, zvýšenie cien nehnuteľností je značné a v istom bode by ho mohlo sprevádzať výrazné zvýšenie počtu nových úverov na bývanie. To by mohlo viesť k ďalšiemu rastu celkovej zadlženosti domácností v strednodobom horizonte.

| d) | Nepriaznivý hospodársky a finančný vývoj môže vyvolať prudké zmeny na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie alebo tieto prudké zmeny môžu vyvolať takýto nepriaznivý vývoj, čo by v súvislosti s cyklickými zraniteľnými miestami a vzhľadom na už uvedené zraniteľné miesta mohlo viesť k naplneniu priamych a nepriamych rizík pre finančnú stabilitu. Možné priame riziká pre bankový systém v Nemecku sú spojené s možným nesplácaním úverov poskytnutých v prostredí dlhodobého hospodárskeho vzostupu a nadhodnotených a prudko rastúcich cien nehnuteľností, ako aj s konkurenčnými tlakmi, ktoré by mohli viesť k uvoľneniu podmienok poskytovania úverov a k zníženiu marží pre nové úvery. Ak by bol okrem toho pokles cien nehnuteľností výrazný, niektoré domácnosti môžu pocítiť negatívny dosah bohatstva, alebo sa dostať do pozície, keď trhová hodnota ich nehnuteľnosti je nižšia, ako dlžná suma z hypotekárneho úveru. Ak sa však napríklad zvýši nezamestnanosť a/alebo sa zníži rast príjmov domácností, niektoré domácnosti môžu mať ťažkosti so splácaním svojich dlhov. Súvisiaci negatívny vplyv na príjmy domácností a negatívny dosah bohatstva môžu posilniť počiatočný šok, ak sú domácnosti nútené znížiť spotrebu, aby mohli splácať svoj dlh. To by mohlo viesť k druhotným účinkom a k zvýšeniu rizík pre úverové inštitúcie a finančný systém. |
| --- | --- |

d)

Nepriaznivý hospodársky a finančný vývoj môže vyvolať prudké zmeny na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie alebo tieto prudké zmeny môžu vyvolať takýto nepriaznivý vývoj, čo by v súvislosti s cyklickými zraniteľnými miestami a vzhľadom na už uvedené zraniteľné miesta mohlo viesť k naplneniu priamych a nepriamych rizík pre finančnú stabilitu. Možné priame riziká pre bankový systém v Nemecku sú spojené s možným nesplácaním úverov poskytnutých v prostredí dlhodobého hospodárskeho vzostupu a nadhodnotených a prudko rastúcich cien nehnuteľností, ako aj s konkurenčnými tlakmi, ktoré by mohli viesť k uvoľneniu podmienok poskytovania úverov a k zníženiu marží pre nové úvery. Ak by bol okrem toho pokles cien nehnuteľností výrazný, niektoré domácnosti môžu pocítiť negatívny dosah bohatstva, alebo sa dostať do pozície, keď trhová hodnota ich nehnuteľnosti je nižšia, ako dlžná suma z hypotekárneho úveru. Ak sa však napríklad zvýši nezamestnanosť a/alebo sa zníži rast príjmov domácností, niektoré domácnosti môžu mať ťažkosti so splácaním svojich dlhov. Súvisiaci negatívny vplyv na príjmy domácností a negatívny dosah bohatstva môžu posilniť počiatočný šok, ak sú domácnosti nútené znížiť spotrebu, aby mohli splácať svoj dlh. To by mohlo viesť k druhotným účinkom a k zvýšeniu rizík pre úverové inštitúcie a finančný systém.

| e) | Je však potrebné poznamenať, že dlhé obdobia, počas ktorých sú úrokové sadzby hypotekárnych úverov pevne stanovené, slúžia na zníženie rizika, ktoré pre dlžníkov predstavujú rastúce úrokové sadzby. Vzhľadom na pozitívne vyhliadky v oblasti príjmov domácností a pretrvávajúce priaznivé podmienky na trhu práce sa potenciálne riziká, že sa domácnosti budú musieť uskromniť, zdajú byť skôr nízke. Je však potrebné poznamenať, že úrokové riziká z dlhodobých období s pevne stanovenou úrokovou sadzbou znášajú úverové inštitúcie, a to je jedným z cyklických zraniteľných miest bankového systému. |
| --- | --- |

e)

Je však potrebné poznamenať, že dlhé obdobia, počas ktorých sú úrokové sadzby hypotekárnych úverov pevne stanovené, slúžia na zníženie rizika, ktoré pre dlžníkov predstavujú rastúce úrokové sadzby. Vzhľadom na pozitívne vyhliadky v oblasti príjmov domácností a pretrvávajúce priaznivé podmienky na trhu práce sa potenciálne riziká, že sa domácnosti budú musieť uskromniť, zdajú byť skôr nízke. Je však potrebné poznamenať, že úrokové riziká z dlhodobých období s pevne stanovenou úrokovou sadzbou znášajú úverové inštitúcie, a to je jedným z cyklických zraniteľných miest bankového systému.

| f) | ESRB berie na vedomie skutočnosť, že spolkový úrad pre finančný dohľad (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) oznámil, že výbor pre finančnú stabilitu (Ausschuss für Finanzstabilität) odporučil aktiváciu miery proticyklického kapitálového vankúša na úrovni 0,25 % s cieľom preventívne posilniť odolnosť inštitúcií. BaFin má v úmysle aktivovať proticyklický kapitálový vankúš odporúčaným spôsobom. Pri odporúčanom nastavení sa zohľadnila dynamika poskytovania úverov v Nemecku, ktorú sprevádza silná dynamika cien nehnuteľností na bývanie. Neočakáva sa však, že by sa obmedzil rast úverov na bývanie alebo zastavilo potenciálne zhoršenie podmienok poskytovania úverov. Vnútroštátne orgány monitorujú úverové podmienky, ale neexistujú žiadne formálne usmernenia týkajúce sa toho, čo by mali obozretné normy zahŕňať. |
| --- | --- |

f)

ESRB berie na vedomie skutočnosť, že spolkový úrad pre finančný dohľad (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) oznámil, že výbor pre finančnú stabilitu (Ausschuss für Finanzstabilität) odporučil aktiváciu miery proticyklického kapitálového vankúša na úrovni 0,25 % s cieľom preventívne posilniť odolnosť inštitúcií. BaFin má v úmysle aktivovať proticyklický kapitálový vankúš odporúčaným spôsobom. Pri odporúčanom nastavení sa zohľadnila dynamika poskytovania úverov v Nemecku, ktorú sprevádza silná dynamika cien nehnuteľností na bývanie. Neočakáva sa však, že by sa obmedzil rast úverov na bývanie alebo zastavilo potenciálne zhoršenie podmienok poskytovania úverov. Vnútroštátne orgány monitorujú úverové podmienky, ale neexistujú žiadne formálne usmernenia týkajúce sa toho, čo by mali obozretné normy zahŕňať.

| g) | Súčasné opatrenia sa hodnotia ako čiastočne primerané a čiastočne dostatočné na zmiernenie zistených systémových rizík súvisiacich so zraniteľnými miestami v sektore nehnuteľností na bývanie. Nemecko by mohlo aktivovať ďalšie opatrenia založené na kapitáli, ktoré by od úverových inštitúcií vyžadovali vytvorenie dodatočného kapitálového vankúša, aby sa zvýšila odolnosť bankového systému voči cyklickým rizikám a cyklickým zraniteľným miestam (t. j. úverové riziko a úrokové riziko), ktoré by sa mohli nahromadiť vzhľadom na dlhotrvajúci hospodársky rozmach, ako aj rýchlo sa vyvíjajúcu dynamiku cien nehnuteľností. Vzhľadom na výrazné nadhodnotenie cien nehnuteľností v mestských oblastiach Nemecka, ktoré existuje už niekoľko rokov, ako aj neistotu týkajúcu sa podmienok poskytovania úverov, by Nemecko mohlo vhodným spôsobom prispieť k zabezpečeniu náležitých podmienok poskytovania úverov v súvislosti s novými úvermi (napr. prostredníctvom odporúčania alebo aktivácie právne záväzných limitov pre pomery LTV, ak sú splnené zákonné podmienky na aktiváciu) s cieľom zabrániť vytváraniu zraniteľných miest, a tým posilniť finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

g)

Súčasné opatrenia sa hodnotia ako čiastočne primerané a čiastočne dostatočné na zmiernenie zistených systémových rizík súvisiacich so zraniteľnými miestami v sektore nehnuteľností na bývanie. Nemecko by mohlo aktivovať ďalšie opatrenia založené na kapitáli, ktoré by od úverových inštitúcií vyžadovali vytvorenie dodatočného kapitálového vankúša, aby sa zvýšila odolnosť bankového systému voči cyklickým rizikám a cyklickým zraniteľným miestam (t. j. úverové riziko a úrokové riziko), ktoré by sa mohli nahromadiť vzhľadom na dlhotrvajúci hospodársky rozmach, ako aj rýchlo sa vyvíjajúcu dynamiku cien nehnuteľností. Vzhľadom na výrazné nadhodnotenie cien nehnuteľností v mestských oblastiach Nemecka, ktoré existuje už niekoľko rokov, ako aj neistotu týkajúcu sa podmienok poskytovania úverov, by Nemecko mohlo vhodným spôsobom prispieť k zabezpečeniu náležitých podmienok poskytovania úverov v súvislosti s novými úvermi (napr. prostredníctvom odporúčania alebo aktivácie právne záväzných limitov pre pomery LTV, ak sú splnené zákonné podmienky na aktiváciu) s cieľom zabrániť vytváraniu zraniteľných miest, a tým posilniť finančnú stabilitu.

| h) | Ako už v roku 2015 navrhol výbor pre finančnú stabilitu (13), je tiež dôležité, aby vnútroštátne orgány mali k dispozícii všetky potrebné makroprudenciálne nástroje na to, aby mali potrebné právomoci na riešenie potenciálnych zraniteľných miest ohrozujúcich finančnú stabilitu, a to najmä vrátane právomocí stanoviť právne záväzné limity pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti – a buď pomeru výšky dlhu k výške príjmu alebo pomeru dlhovej služby k výške príjmu, a to v kombinácii s limitmi splatnosti – ak to bude potrebné v súvislosti s novými úvermi na bývanie. V súčasnosti však v Nemecku nie sú k dispozícii nástroje založené na príjme. Hoci vnútroštátne orgány majú právomoc stanoviť právne záväzné limity pre pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti, ak sa to považuje za potrebné na zabezpečenie finančnej stability, je to podmienené tým, že sa identifikujú riziká pre finančnú stabilitu vyplývajúce z výrazného zvýšenia cien nehnuteľností a objemu poskytovaných hypotekárnych úverov spolu s podstatným uvoľňovaním podmienok poskytovania úverov. Preto by sa zároveň mali doplniť chýbajúce údaje týkajúce sa podmienok poskytovania úverov pre nové hypotekárne úvery, aby sa zlepšila schopnosť identifikovať tieto riziká a v prípade potreby ich riešiť – takáto iniciatíva je nevyhnutným doplnkom k nemeckému rámcu makroprudenciálneho monitorovania. |
| --- | --- |

h)

Ako už v roku 2015 navrhol výbor pre finančnú stabilitu (13), je tiež dôležité, aby vnútroštátne orgány mali k dispozícii všetky potrebné makroprudenciálne nástroje na to, aby mali potrebné právomoci na riešenie potenciálnych zraniteľných miest ohrozujúcich finančnú stabilitu, a to najmä vrátane právomocí stanoviť právne záväzné limity pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti – a buď pomeru výšky dlhu k výške príjmu alebo pomeru dlhovej služby k výške príjmu, a to v kombinácii s limitmi splatnosti – ak to bude potrebné v súvislosti s novými úvermi na bývanie. V súčasnosti však v Nemecku nie sú k dispozícii nástroje založené na príjme. Hoci vnútroštátne orgány majú právomoc stanoviť právne záväzné limity pre pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti, ak sa to považuje za potrebné na zabezpečenie finančnej stability, je to podmienené tým, že sa identifikujú riziká pre finančnú stabilitu vyplývajúce z výrazného zvýšenia cien nehnuteľností a objemu poskytovaných hypotekárnych úverov spolu s podstatným uvoľňovaním podmienok poskytovania úverov. Preto by sa zároveň mali doplniť chýbajúce údaje týkajúce sa podmienok poskytovania úverov pre nové hypotekárne úvery, aby sa zlepšila schopnosť identifikovať tieto riziká a v prípade potreby ich riešiť – takáto iniciatíva je nevyhnutným doplnkom k nemeckému rámcu makroprudenciálneho monitorovania.

| (9) | Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Nemecka v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy. |
| --- | --- |

(9)

Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Nemecka v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy.

| (10) | Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(10)

Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO VAROVANIE:

ESRB identifikoval v sektore nehnuteľností na bývanie v Nemecku v strednodobom horizonte zraniteľné miesta, ktoré predstavujú zdroj systémového rizika pre finančnú stabilitu, pričom môžu mať závažné negatívne dôsledky pre reálnu ekonomiku. Z makroprudenciálneho hľadiska sú podľa ESRB hlavnými zraniteľnými miestami výrazné nadhodnotenie cien nehnuteľností v mestských oblastiach spojené s plošnou a rýchlou dynamikou cien nehnuteľností, ako aj určité náznaky uvoľnenia podmienok poskytovania úverov v kontexte celkovej neistoty týkajúcej sa podmienok poskytovania úverov na bývanie z dôvodu značného rozsahu chýbajúcich údajov.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/06 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Belgicku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/07 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/09 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Luxembursku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/10 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Holandsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/05 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/08 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/11 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Švédsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/12 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Spojenom kráľovstve v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Udržateľný pomer LTV je pomer medzi výškou úveru na nehnuteľnosť a hodnotou poskytnutého hypotekárneho financovania predmetnej nehnuteľnosti. Táto hodnota je hodnota nehnuteľnosti, ktorá bola určená obozretným posúdením, ktoré zohľadňuje základné určujúce faktory hodnoty nehnuteľnosti. Pozri článok 16 ods. 2 zákona o krytých dlhopisoch (Pfandbriefgesetz).

12

Pfandbriefgesetz

(13)  Odporúčanie AFS/2015/1 o nových nástrojoch na reguláciu úverov na výstavbu alebo nákup obytných nehnuteľností (Emfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlebhensvergabe zum Erwerb von Wohnmobilien).

13

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/49

---

VAROVANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Francúzsku v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/12)

(2019/C 366/09)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho články 3, 16 a 18,

keďže:

| (1) | Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú často veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu. |
| --- | --- |

(1)

Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú často veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu.

| (2) | Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (3) | Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne zosúladené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku zmierňovania systémového rizika. |
| --- | --- |

(3)

Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne zosúladené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku zmierňovania systémového rizika.

| (4) | Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby sa viac zadlžovali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém. |
| --- | --- |

(4)

Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby sa viac zadlžovali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém.

| (5) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10). |
| --- | --- |

(5)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10).

| (6) | ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11).

| (7) | V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Francúzsko, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené. |
| --- | --- |

(7)

V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Francúzsko, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené.

| (8) | ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Francúzsku:






  a) | Zadlženosť domácností vo Francúzsku je v porovnaní s disponibilným príjmom relatívne vysoká. Za posledných desať rokov zadlženosť výrazne narástla a strednodobá dynamika zadlženosti z posledného obdobia ukazuje, že tento trend by mohol ďalej pokračovať. Hlavné riziká spojené s takouto úrovňou zadlženosti domácností sú možnosť zníženia spotreby a druhotné účinky na finančnú stabilitu v prípade makroekonomického šoku. Vo francúzskej ekonomike však existuje niekoľko zmierňujúcich faktorov. Po prvé domácnosti majú pri medzinárodnom porovnaní vysokú mieru úspor. Po druhé existujú dôležité sociálne záchranné siete, ktorých cieľom je zmierňovať dopad náhleho zníženia príjmu dlžníkov v prípade nezamestnanosti, čo znižuje možnosť druhotných účinkov v prípade makroekonomického šoku. Po tretie vysoký podiel dlžníkov nie je vystavený riziku spojenému s úrokovými sadzbami vzhľadom na existenciu vysokého podielu úverov na bývanie s pevnou úrokovou sadzbou. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Francúzsku:

a)

Zadlženosť domácností vo Francúzsku je v porovnaní s disponibilným príjmom relatívne vysoká. Za posledných desať rokov zadlženosť výrazne narástla a strednodobá dynamika zadlženosti z posledného obdobia ukazuje, že tento trend by mohol ďalej pokračovať. Hlavné riziká spojené s takouto úrovňou zadlženosti domácností sú možnosť zníženia spotreby a druhotné účinky na finančnú stabilitu v prípade makroekonomického šoku. Vo francúzskej ekonomike však existuje niekoľko zmierňujúcich faktorov. Po prvé domácnosti majú pri medzinárodnom porovnaní vysokú mieru úspor. Po druhé existujú dôležité sociálne záchranné siete, ktorých cieľom je zmierňovať dopad náhleho zníženia príjmu dlžníkov v prípade nezamestnanosti, čo znižuje možnosť druhotných účinkov v prípade makroekonomického šoku. Po tretie vysoký podiel dlžníkov nie je vystavený riziku spojenému s úrokovými sadzbami vzhľadom na existenciu vysokého podielu úverov na bývanie s pevnou úrokovou sadzbou.

| b) | Rast úverov na bývanie bol pomerne výrazný tak z krátkodobého, ako aj zo strednodobého hľadiska. Nárast nových úverov na bývanie je výrazný a to by mohlo viesť k ďalšiemu rastu celkovej zadlženosti domácností. Niektoré ukazovatele naznačujú, že niektoré domácnosti s úvermi na bývanie vo Francúzsku môžu byť zraniteľné v prípade ekonomických a finančných šokov, a to najmä mladé domácnosti a domácnosti s nízkym príjmom s vyššími pomermi dlhovej služby k výške príjmu (DSTI). Približne jedna tretina nových úverov na bývanie má navyše pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) vyšší než 95 % a priemerný pomer výšky úveru k výške príjmu dosiahol historicky najvyššie hodnoty v roku 2017. Priemerná doba splatnosti úverov na bývanie sa tiež predĺžila a rozdelenie pomerov DSTI sa zhoršilo. Predbežné mikroúdaje, ktoré francúzske orgány použili pri monitorovaní tohto vývoja, naznačujú, že výrazný podiel dlžníkov s vysokým pomerom LTV alebo DSTI sú bohaté domácnosti, ktorých úvery sú kryté zábezpekou a zárukami. |
| --- | --- |

b)

Rast úverov na bývanie bol pomerne výrazný tak z krátkodobého, ako aj zo strednodobého hľadiska. Nárast nových úverov na bývanie je výrazný a to by mohlo viesť k ďalšiemu rastu celkovej zadlženosti domácností. Niektoré ukazovatele naznačujú, že niektoré domácnosti s úvermi na bývanie vo Francúzsku môžu byť zraniteľné v prípade ekonomických a finančných šokov, a to najmä mladé domácnosti a domácnosti s nízkym príjmom s vyššími pomermi dlhovej služby k výške príjmu (DSTI). Približne jedna tretina nových úverov na bývanie má navyše pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) vyšší než 95 % a priemerný pomer výšky úveru k výške príjmu dosiahol historicky najvyššie hodnoty v roku 2017. Priemerná doba splatnosti úverov na bývanie sa tiež predĺžila a rozdelenie pomerov DSTI sa zhoršilo. Predbežné mikroúdaje, ktoré francúzske orgány použili pri monitorovaní tohto vývoja, naznačujú, že výrazný podiel dlžníkov s vysokým pomerom LTV alebo DSTI sú bohaté domácnosti, ktorých úvery sú kryté zábezpekou a zárukami.

| c) | Hoci neexistujú silné dôkazy o nadhodnotení cien nehnuteľností v celom Francúzsku, ceny nehnuteľností na bývanie výrazne narástli v niektorých veľkých mestách (12), najmä v oblasti Paríža, a to mohlo mať nepriaznivý vplyv na cenovú dostupnosť bývania v niektorých oblastiach. Na miestnej úrovni existujú náznaky, že ceny nehnuteľností na bývanie sú zvýšené v pomere k príjmom, ako aj k nájmom. Vzhľadom na to, že jedna tretina zo všetkých poskytnutých úverov má vysoký pomer LTV a že ceny nehnuteľností sa môžu v budúcnosti upraviť, niektoré domácnosti môžu pocítiť negatívny dosah bohatstva. Vzhľadom na niektoré faktory špecifické pre Francúzsko sa však očakáva, že priame úverové straty z prípadného zníženia hodnôt zábezpeky pri hypotekárnych úveroch budú malé. Po prvé používanie systému záruk na zabezpečenie úverov na bývanie (13) znižuje priame úverové riziko pre úverové inštitúcie v prípade poklesu cien nehnuteľností. Po druhé podľa odhadov by mal byť potenciálny dosah bohatstva pre domácnosti menší ako v iných vyspelých ekonomikách, keďže neexistuje možnosť získania hotovosti alebo vlastného kapitálu na základe precenenia nehnuteľností. |
| --- | --- |

c)

Hoci neexistujú silné dôkazy o nadhodnotení cien nehnuteľností v celom Francúzsku, ceny nehnuteľností na bývanie výrazne narástli v niektorých veľkých mestách (12), najmä v oblasti Paríža, a to mohlo mať nepriaznivý vplyv na cenovú dostupnosť bývania v niektorých oblastiach. Na miestnej úrovni existujú náznaky, že ceny nehnuteľností na bývanie sú zvýšené v pomere k príjmom, ako aj k nájmom. Vzhľadom na to, že jedna tretina zo všetkých poskytnutých úverov má vysoký pomer LTV a že ceny nehnuteľností sa môžu v budúcnosti upraviť, niektoré domácnosti môžu pocítiť negatívny dosah bohatstva. Vzhľadom na niektoré faktory špecifické pre Francúzsko sa však očakáva, že priame úverové straty z prípadného zníženia hodnôt zábezpeky pri hypotekárnych úveroch budú malé. Po prvé používanie systému záruk na zabezpečenie úverov na bývanie (13) znižuje priame úverové riziko pre úverové inštitúcie v prípade poklesu cien nehnuteľností. Po druhé podľa odhadov by mal byť potenciálny dosah bohatstva pre domácnosti menší ako v iných vyspelých ekonomikách, keďže neexistuje možnosť získania hotovosti alebo vlastného kapitálu na základe precenenia nehnuteľností.

| d) | Nepriaznivé hospodárske a finančné podmienky alebo nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie by mohli vzhľadom na uvedené zraniteľné miesta viesť k naplneniu priamych a nepriamych rizík pre finančnú stabilitu. Možné priame riziká pre bankový systém vo Francúzsku sú spojené s potenciálnym nesplácaním úverov poskytnutých v prostredí prudko rastúcich cien nehnuteľností a nízkych úrokových sadzieb, ako aj so zadlženými domácnosťami a konkurenčnými tlakmi, ktoré vedú k uvoľneniu podmienok poskytovania úverov a zmenšovaniu marží. Očakáva sa, že vo Francúzsku niektoré faktory prispejú k zníženiu priameho úverového rizika spojeného so šokmi na trhu s nehnuteľnosťami, ako napríklad relatívne slabý vplyv zmien hodnoty nehnuteľností na spotrebu dlžníka, dôležité sociálne záchranné siete a prevaha úverov s pevnou úrokovou sadzbou. Ak sa však napríklad zvýši nezamestnanosť a/alebo sa zníži rast príjmov domácností, niektoré domácnosti môžu mať ťažkosti so splácaním svojich dlhov. Súvisiaci negatívny vplyv na príjmy domácností a negatívny dosah bohatstva môžu posilniť počiatočný šok, ak sú domácnosti nútené znížiť spotrebu, aby mohli splácať svoje úvery na bývanie. To by mohlo viesť k druhotným účinkom a k zvýšeniu rizík pre úverové inštitúcie a finančný systém. |
| --- | --- |

d)

Nepriaznivé hospodárske a finančné podmienky alebo nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie by mohli vzhľadom na uvedené zraniteľné miesta viesť k naplneniu priamych a nepriamych rizík pre finančnú stabilitu. Možné priame riziká pre bankový systém vo Francúzsku sú spojené s potenciálnym nesplácaním úverov poskytnutých v prostredí prudko rastúcich cien nehnuteľností a nízkych úrokových sadzieb, ako aj so zadlženými domácnosťami a konkurenčnými tlakmi, ktoré vedú k uvoľneniu podmienok poskytovania úverov a zmenšovaniu marží. Očakáva sa, že vo Francúzsku niektoré faktory prispejú k zníženiu priameho úverového rizika spojeného so šokmi na trhu s nehnuteľnosťami, ako napríklad relatívne slabý vplyv zmien hodnoty nehnuteľností na spotrebu dlžníka, dôležité sociálne záchranné siete a prevaha úverov s pevnou úrokovou sadzbou. Ak sa však napríklad zvýši nezamestnanosť a/alebo sa zníži rast príjmov domácností, niektoré domácnosti môžu mať ťažkosti so splácaním svojich dlhov. Súvisiaci negatívny vplyv na príjmy domácností a negatívny dosah bohatstva môžu posilniť počiatočný šok, ak sú domácnosti nútené znížiť spotrebu, aby mohli splácať svoje úvery na bývanie. To by mohlo viesť k druhotným účinkom a k zvýšeniu rizík pre úverové inštitúcie a finančný systém.

| e) | ESRB berie na vedomie skutočnosť, že Francúzsko oznámilo aktiváciu miery proticyklického kapitálového vankúša na úrovni 0,5 % s cieľom preventívne posilniť odolnosť inštitúcií. Pri kalibrácii tohto makroprudenciálneho opatrenia sa zohľadnila zadlženosť nefinančného sektora vo Francúzsku v širšom zmysle a obzvlášť sektora domácností, keďže oživenie cien nehnuteľností na bývanie tiež podporuje poskytovanie úverov domácnostiam. Preto sa očakáva že toto kapitálové opatrenie zvýši odolnosť bankového sektora voči akumulovaným zraniteľným miestam. Neočakáva sa však, že by sa tým obmedzila dynamika zadlženosti domácností alebo zhoršili podmienky poskytovania úverov. Hoci vnútroštátne orgány vo Francúzsku monitorujú úverové podmienky, neexistujú formálne usmernenia o tom, čo by sa malo považovať za obozretné úverové podmienky. |
| --- | --- |

e)

ESRB berie na vedomie skutočnosť, že Francúzsko oznámilo aktiváciu miery proticyklického kapitálového vankúša na úrovni 0,5 % s cieľom preventívne posilniť odolnosť inštitúcií. Pri kalibrácii tohto makroprudenciálneho opatrenia sa zohľadnila zadlženosť nefinančného sektora vo Francúzsku v širšom zmysle a obzvlášť sektora domácností, keďže oživenie cien nehnuteľností na bývanie tiež podporuje poskytovanie úverov domácnostiam. Preto sa očakáva že toto kapitálové opatrenie zvýši odolnosť bankového sektora voči akumulovaným zraniteľným miestam. Neočakáva sa však, že by sa tým obmedzila dynamika zadlženosti domácností alebo zhoršili podmienky poskytovania úverov. Hoci vnútroštátne orgány vo Francúzsku monitorujú úverové podmienky, neexistujú formálne usmernenia o tom, čo by sa malo považovať za obozretné úverové podmienky.

| f) | Súčasné opatrenia sa hodnotia ako čiastočne primerané a čiastočne dostatočné na zmiernenie zistených systémových rizík súvisiacich so zraniteľnými miestami v sektore nehnuteľností na bývanie vo Francúzsku. V súčasnosti zavedené makroprudenciálne opatrenia založené na kapitáli by mohli byť doplnené o ďalšie opatrenia tak, aby riešili zraniteľné miesta týkajúce sa rastúcej zadlženosti domácností a náznakov zhoršujúcich sa podmienok poskytovania úverov. ESRB si je vedomý úsilia, ktoré francúzske orgány vynaložili za účelom monitorovania rizík v sektore nehnuteľností na bývanie ako aj ich cieľa, ktorým je zlepšiť rámec pre monitorovanie v súlade s odporúčaním Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (14). Bez ohľadu na uvedené môže byť potrebné uskutočniť ďalšie kroky s cieľom riešiť zraniteľné miesta identifikované vo Francúzsku. Vzhľadom na rastúcu zadlženosť domácností a náznaky zhoršujúcich sa podmienok poskytovania úverov by mohli francúzske orgány zvážiť najmä potrebu prijatia ďalších preventívnych opatrení, ako sú napríklad výslovné usmernenia týkajúce sa podmienok poskytovania úverov, a to buď vo forme odporúčania alebo vo forme formálnych opatrení zameraných na dlžníkov. |
| --- | --- |

f)

Súčasné opatrenia sa hodnotia ako čiastočne primerané a čiastočne dostatočné na zmiernenie zistených systémových rizík súvisiacich so zraniteľnými miestami v sektore nehnuteľností na bývanie vo Francúzsku. V súčasnosti zavedené makroprudenciálne opatrenia založené na kapitáli by mohli byť doplnené o ďalšie opatrenia tak, aby riešili zraniteľné miesta týkajúce sa rastúcej zadlženosti domácností a náznakov zhoršujúcich sa podmienok poskytovania úverov. ESRB si je vedomý úsilia, ktoré francúzske orgány vynaložili za účelom monitorovania rizík v sektore nehnuteľností na bývanie ako aj ich cieľa, ktorým je zlepšiť rámec pre monitorovanie v súlade s odporúčaním Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (14). Bez ohľadu na uvedené môže byť potrebné uskutočniť ďalšie kroky s cieľom riešiť zraniteľné miesta identifikované vo Francúzsku. Vzhľadom na rastúcu zadlženosť domácností a náznaky zhoršujúcich sa podmienok poskytovania úverov by mohli francúzske orgány zvážiť najmä potrebu prijatia ďalších preventívnych opatrení, ako sú napríklad výslovné usmernenia týkajúce sa podmienok poskytovania úverov, a to buď vo forme odporúčania alebo vo forme formálnych opatrení zameraných na dlžníkov.

| (9) | Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Francúzska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy. |
| --- | --- |

(9)

Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Francúzska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy.

| (10) | Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(10)

Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO VAROVANIE:

ESRB identifikoval v sektore nehnuteľností na bývanie vo Francúzsku v strednodobom horizonte zraniteľné miesta, ktoré predstavujú zdroj systémového rizika pre finančnú stabilitu, pričom môžu mať závažné negatívne dôsledky pre reálnu ekonomiku. Z makroprudenciálneho hľadiska sú podľa ESRB hlavnými zraniteľnými miestami vysoká a rastúca zadlženosť domácností spojená so zhoršujúcimi sa podmienkami poskytovania úverov.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/06 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Belgicku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/07 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/09 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Luxembursku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/10 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Holandsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/05 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/08 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/11 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Švédsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/12 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Spojenom kráľovstve v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

11

(12)  INSEE, (posledné údaje zo 4. štvrťroku 2018) dostupné na https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241, s údajmi najmä za Paríž, Lyon a Marseille.

12

(13)  Ručiteľmi sú finančné inštitúcie alebo poisťovne vlastnené jednou alebo viacerými úverovými inštitúciami; v každom prípade ide o regulované subjekty, ktoré podliehajú dohľadu francúzskeho orgánu pre prudenciálny dohľad a riešenie krízových situácií (Autorité de contrôle prudentiel et de résolution).

13

(14)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 21.1.2014, s. 1.).

14

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/53

---

VAROVANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie na Islande v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/13)

(2019/C 366/10)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho články 3, 16 a 18,

keďže:

| (1) | Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú často veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu. |
| --- | --- |

(1)

Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú často veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu.

| (2) | Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (3) | Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne zosúladené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku na zmierňovanie systémového rizika. |
| --- | --- |

(3)

Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne zosúladené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku na zmierňovanie systémového rizika.

| (4) | Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest, ktoré boli zistené na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby si nadmerne požičiavali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém. |
| --- | --- |

(4)

Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest, ktoré boli zistené na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby si nadmerne požičiavali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém.

| (5) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10). |
| --- | --- |

(5)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10).

| (6) | ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11).

| (7) | V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Island, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené. |
| --- | --- |

(7)

V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Island, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené.

| (8) | ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Islandu:






  a) | Zadlženosť domácností vo vzťahu k disponibilnému príjmu domácností je vysoká v porovnaní s inými krajinami napriek zásadnému zníženiu tohto pomeru v porovnaní s úrovňami z predchádzajúcich rokov. Veľmi zadlžené domácnosti sú zvyčajne viac zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, čo môže ovplyvniť ich schopnosť splácať dlh a viesť k znižovaniu spotreby týchto domácností. Zadlžené domácnosti sú však menej zraniteľné v prípade zvyšovania úrokových sadzieb, keďže prevažujú úvery s pevne stanovenou úrokovou sadzbou. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Islandu:

a)

Zadlženosť domácností vo vzťahu k disponibilnému príjmu domácností je vysoká v porovnaní s inými krajinami napriek zásadnému zníženiu tohto pomeru v porovnaní s úrovňami z predchádzajúcich rokov. Veľmi zadlžené domácnosti sú zvyčajne viac zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, čo môže ovplyvniť ich schopnosť splácať dlh a viesť k znižovaniu spotreby týchto domácností. Zadlžené domácnosti sú však menej zraniteľné v prípade zvyšovania úrokových sadzieb, keďže prevažujú úvery s pevne stanovenou úrokovou sadzbou.

| b) | Z pohľadu štruktúry dlhu domácností sú na Islande historicky zaužívané úvery naviazané na index spotrebiteľských cien (12), tieto však môžu predstavovať určité riziko pre veľmi zadlžené domácnosti. Hoci sa podiel úverov naviazaných na index spotrebiteľských cien na celkovom počte nových úverov znižuje, ich podiel na celkovom počte poskytnutých úverov je aj napriek tomu vysoký. S úvermi naviazanými na index spotrebiteľských cien sú navyše zvyčajne v počiatočnom období splácania spojené plány negatívnej amortizácie v závislosti od miery inflácie, čo môže dlh ešte viac navýšiť. Úvery tohto druhu môžu zmierňovať ale aj zosilňovať zraniteľnosť domácností voči rizikám. Vysoká inflácia by mala z krátkodobého hľadiska menší dopad na schopnosť domácností splácať hypotekárny dlh, keďže úvery naviazané na index spotrebiteľských cien by sa mali vyhnúť prudkým zmenám úrokových sadzieb, zatiaľ čo mesačné splátky pri úveroch, ktoré nie sú naviazané na index spotrebiteľských cien by sa z krátkodobého hľadiska prudko zvyšovali. Z dlhodobého hľadiska by však domácnosti s úvermi naviazanými na index spotrebiteľských cien mohli byť nútené viac obmedziť spotrebu, keďže v prípade hospodárskych ťažkostí spojených s nárastom inflácie by inflácia nemala vplyv na zmenšovanie sa ich dlhu. Vysokú zadlženosť možno čiastočne vysvetliť indexáciou pravidelných splátok hypotekárnych úverov so splatnosťou do 40 rokov, ktorá umožňuje aj nízkopríjmovým dlžníkom požičať si vyššie sumy na prijateľnej úrovni splátok dlhu. Počas posledných desiatich rokov však bola inflácia blízko inflačného cieľa islandskej centrálnej banky a v dôsledku toho vzrástol podiel úverov, ktoré nie sú naviazané na index spotrebiteľských cien. |
| --- | --- |

b)

Z pohľadu štruktúry dlhu domácností sú na Islande historicky zaužívané úvery naviazané na index spotrebiteľských cien (12), tieto však môžu predstavovať určité riziko pre veľmi zadlžené domácnosti. Hoci sa podiel úverov naviazaných na index spotrebiteľských cien na celkovom počte nových úverov znižuje, ich podiel na celkovom počte poskytnutých úverov je aj napriek tomu vysoký. S úvermi naviazanými na index spotrebiteľských cien sú navyše zvyčajne v počiatočnom období splácania spojené plány negatívnej amortizácie v závislosti od miery inflácie, čo môže dlh ešte viac navýšiť. Úvery tohto druhu môžu zmierňovať ale aj zosilňovať zraniteľnosť domácností voči rizikám. Vysoká inflácia by mala z krátkodobého hľadiska menší dopad na schopnosť domácností splácať hypotekárny dlh, keďže úvery naviazané na index spotrebiteľských cien by sa mali vyhnúť prudkým zmenám úrokových sadzieb, zatiaľ čo mesačné splátky pri úveroch, ktoré nie sú naviazané na index spotrebiteľských cien by sa z krátkodobého hľadiska prudko zvyšovali. Z dlhodobého hľadiska by však domácnosti s úvermi naviazanými na index spotrebiteľských cien mohli byť nútené viac obmedziť spotrebu, keďže v prípade hospodárskych ťažkostí spojených s nárastom inflácie by inflácia nemala vplyv na zmenšovanie sa ich dlhu. Vysokú zadlženosť možno čiastočne vysvetliť indexáciou pravidelných splátok hypotekárnych úverov so splatnosťou do 40 rokov, ktorá umožňuje aj nízkopríjmovým dlžníkom požičať si vyššie sumy na prijateľnej úrovni splátok dlhu. Počas posledných desiatich rokov však bola inflácia blízko inflačného cieľa islandskej centrálnej banky a v dôsledku toho vzrástol podiel úverov, ktoré nie sú naviazané na index spotrebiteľských cien.

| c) | Počas posledných rokov sa objem úverov na bývanie mierne zvýšil a podmienky poskytovania úverov sú v priemere nastavené obozretne. Pokiaľ však ide o rozdelenie pomeru výšky dlhu k výške príjmu (DTI) u domácností, ktoré čerpajú úver tohto typu, významný podiel domácností môže byť zraniteľných v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Napriek rastúcim zraniteľným miestam sektora nehnuteľností na bývanie sa islandské úverové inštitúcie javia byť odolnými. Vnútroštátne orgány uskutočnili množstvo záťažových testov troch najväčších islandských úverových inštitúcií; tieto záťažové testy obsahovali scenáre zahŕňajúce výrazné zníženie cien na trhu s nehnuteľnosťami v spojení s veľkými negatívnymi otrasmi na celkovú ekonomiku a výsledky naznačujú, že tieto banky by mali byť schopné odolať takýmto otrasom. |
| --- | --- |

c)

Počas posledných rokov sa objem úverov na bývanie mierne zvýšil a podmienky poskytovania úverov sú v priemere nastavené obozretne. Pokiaľ však ide o rozdelenie pomeru výšky dlhu k výške príjmu (DTI) u domácností, ktoré čerpajú úver tohto typu, významný podiel domácností môže byť zraniteľných v prípade nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Napriek rastúcim zraniteľným miestam sektora nehnuteľností na bývanie sa islandské úverové inštitúcie javia byť odolnými. Vnútroštátne orgány uskutočnili množstvo záťažových testov troch najväčších islandských úverových inštitúcií; tieto záťažové testy obsahovali scenáre zahŕňajúce výrazné zníženie cien na trhu s nehnuteľnosťami v spojení s veľkými negatívnymi otrasmi na celkovú ekonomiku a výsledky naznačujú, že tieto banky by mali byť schopné odolať takýmto otrasom.

| d) | Okrem toho existujú určité obavy týkajúce sa nadhodnotenia cien nehnuteľností. Po stabilnom raste v priebehu posledných ôsmich rokov sa zvyšovanie cien nehnuteľností v posledných štvrťrokoch spomalilo. Pri medzinárodnom porovnaní v strednodobom horizonte bol rast cien nehnuteľností vysoký. S prihliadnutím na vysoký podiel vlastníctva nehnuteľností na vlastné bývanie na Islande by zníženie cien nehnuteľností mohlo viesť k tomu, že by sa domácnosti dostali do negatívnej majetkovej pozície. Napriek tomu sa očakáva zvládnutie prípadných priamych úverových strát z hypotekárnych úverov, keďže pomery výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v držbe domácností sú relatívne nízke. |
| --- | --- |

d)

Okrem toho existujú určité obavy týkajúce sa nadhodnotenia cien nehnuteľností. Po stabilnom raste v priebehu posledných ôsmich rokov sa zvyšovanie cien nehnuteľností v posledných štvrťrokoch spomalilo. Pri medzinárodnom porovnaní v strednodobom horizonte bol rast cien nehnuteľností vysoký. S prihliadnutím na vysoký podiel vlastníctva nehnuteľností na vlastné bývanie na Islande by zníženie cien nehnuteľností mohlo viesť k tomu, že by sa domácnosti dostali do negatívnej majetkovej pozície. Napriek tomu sa očakáva zvládnutie prípadných priamych úverových strát z hypotekárnych úverov, keďže pomery výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v držbe domácností sú relatívne nízke.

| e) | Nepriaznivé hospodárske a finančné podmienky alebo nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie by vzhľadom na uvedené zraniteľné miesta mohli viesť k naplneniu priamych a nepriamych rizík pre finančnú stabilitu. Možné priame riziká pre bankový systém na Islande sú spojené s prípadnými stratami vytvorenými nesplácaním úverov poskytnutých v prostredí možného nadhodnotenia cien nehnuteľností, ako s konkurenčnými tlakmi, ktoré môžu viesť k uvoľneniu podmienok poskytovania úverov. Ak by bol okrem toho pokles cien nehnuteľností výrazný, domácnosti môžu pocítiť negatívny dosah bohatstva, alebo sa dostať do negatívnej majetkovej pozície. S prihliadnutím na nízke potenciálne priame úverové straty vyplývajúce z hypotekárnych úverov a prevažujúcom počte úverov s pevne stanovenou úrokovou sadzbou a naviazaním na index spotrebiteľských cien sa nepredpokladá, že by domácnosti pocítili tak veľké obmedzenia svojej schopnosti splácať dlh, že by to mohlo viesť k jeho nesplácaniu. Ak sa však napríklad zvýši nezamestnanosť a/alebo sa zníži rast príjmov domácností, niektoré domácnosti môžu mať z dlhodobého hľadiska ťažkosti so splácaním svojich dlhov. Súvisiaci negatívny vplyv na príjmy domácností a negatívny dosah bohatstva môžu posilniť počiatočný šok, ak sú domácnosti nútené znížiť spotrebu, aby mohli splácať svoje úvery na bývanie. To by mohlo viesť k druhotným účinkom a k zvýšeniu rizík pre úverové inštitúcie a finančný systém. |
| --- | --- |

e)

Nepriaznivé hospodárske a finančné podmienky alebo nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie by vzhľadom na uvedené zraniteľné miesta mohli viesť k naplneniu priamych a nepriamych rizík pre finančnú stabilitu. Možné priame riziká pre bankový systém na Islande sú spojené s prípadnými stratami vytvorenými nesplácaním úverov poskytnutých v prostredí možného nadhodnotenia cien nehnuteľností, ako s konkurenčnými tlakmi, ktoré môžu viesť k uvoľneniu podmienok poskytovania úverov. Ak by bol okrem toho pokles cien nehnuteľností výrazný, domácnosti môžu pocítiť negatívny dosah bohatstva, alebo sa dostať do negatívnej majetkovej pozície. S prihliadnutím na nízke potenciálne priame úverové straty vyplývajúce z hypotekárnych úverov a prevažujúcom počte úverov s pevne stanovenou úrokovou sadzbou a naviazaním na index spotrebiteľských cien sa nepredpokladá, že by domácnosti pocítili tak veľké obmedzenia svojej schopnosti splácať dlh, že by to mohlo viesť k jeho nesplácaniu. Ak sa však napríklad zvýši nezamestnanosť a/alebo sa zníži rast príjmov domácností, niektoré domácnosti môžu mať z dlhodobého hľadiska ťažkosti so splácaním svojich dlhov. Súvisiaci negatívny vplyv na príjmy domácností a negatívny dosah bohatstva môžu posilniť počiatočný šok, ak sú domácnosti nútené znížiť spotrebu, aby mohli splácať svoje úvery na bývanie. To by mohlo viesť k druhotným účinkom a k zvýšeniu rizík pre úverové inštitúcie a finančný systém.

| f) | ESRB berie na vedomie skutočnosť, že Island zaviedol rôzne mechanizmy – limity pre pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), posúdenie bonity týkajúce sa príjmu dlžníka a kapitálový vankúš – pričom všetky sú zamerané na zabezpečenie odolnosti úverových inštitúcií a dlžníkov. Proticyklický kapitálový vankúš a vankúš na krytie systémového rizika by mali posilniť odolnosť úverových inštitúcií voči vzniku zraniteľných miest vyplývajúcich zo zadlženosti súkromného sektora. Napriek tomu by sa mala osobitná pozornosť venovať aj nebankovým poskytovateľom úverov (t. j. penzijným fondom a štátnemu fondu na financovanie bývania), ktorí sú v sektore nehnuteľností na bývanie zastúpení na Islande vo väčšom rozsahu, ako je tomu vo väčšine ostatných krajín. Pomer LTV sa zaviedol vo fáze rastu v rámci finančného cyklu s cieľom posilniť odolnosť dlžníkov, predísť zhoršeniu podmienok poskytovania úverov a zmierniť nadmerný rast úverov a cien nehnuteľností. Keďže pomer LTV sa vzťahuje na všetkých poskytovateľov úverov, vylúčila sa možnosť špekulácií medzi sektormi. Navyše, v súčasnosti zavedené mikroprudenciálne požiadavky obsahujú požiadavku na posúdenie bonity dlžníkov, ktorí si chcú zobrať nové úvery. S cieľom vyhnúť sa špekuláciám by sa všetky prípadné budúce opatrenia zamerané na dlžníkov mali vzťahovať na všetkých poskytovateľov úverov. |
| --- | --- |

f)

ESRB berie na vedomie skutočnosť, že Island zaviedol rôzne mechanizmy – limity pre pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), posúdenie bonity týkajúce sa príjmu dlžníka a kapitálový vankúš – pričom všetky sú zamerané na zabezpečenie odolnosti úverových inštitúcií a dlžníkov. Proticyklický kapitálový vankúš a vankúš na krytie systémového rizika by mali posilniť odolnosť úverových inštitúcií voči vzniku zraniteľných miest vyplývajúcich zo zadlženosti súkromného sektora. Napriek tomu by sa mala osobitná pozornosť venovať aj nebankovým poskytovateľom úverov (t. j. penzijným fondom a štátnemu fondu na financovanie bývania), ktorí sú v sektore nehnuteľností na bývanie zastúpení na Islande vo väčšom rozsahu, ako je tomu vo väčšine ostatných krajín. Pomer LTV sa zaviedol vo fáze rastu v rámci finančného cyklu s cieľom posilniť odolnosť dlžníkov, predísť zhoršeniu podmienok poskytovania úverov a zmierniť nadmerný rast úverov a cien nehnuteľností. Keďže pomer LTV sa vzťahuje na všetkých poskytovateľov úverov, vylúčila sa možnosť špekulácií medzi sektormi. Navyše, v súčasnosti zavedené mikroprudenciálne požiadavky obsahujú požiadavku na posúdenie bonity dlžníkov, ktorí si chcú zobrať nové úvery. S cieľom vyhnúť sa špekuláciám by sa všetky prípadné budúce opatrenia zamerané na dlžníkov mali vzťahovať na všetkých poskytovateľov úverov.

| g) | Súčasné opatrenia sa hodnotia ako čiastočne primerané a čiastočne dostatočné na zmiernenie zistených systémových rizík súvisiacich so zraniteľnými miestami v sektore nehnuteľností na bývanie na Islande. Súčasné makroprudenciálne opatrenia predovšetkým dostatočne neriešia vysokú úroveň zadlženosti domácností. Hoci sa na agregovanej úrovni dlh znížil, na individuálnej úrovni stále pretrvávajú oblasti rizík spojených s vysokou zadlženosťou domácností. Aj keď ESRB oceňuje kroky prijaté v súvislosti so sledovaním nehnuteľností na bývanie, bude zrejme potrebné prijať ďalšie opatrenia týkajúce sa poskytovania úverov domácnostiam s vysokým pomerom DTI. Island by mohol zvážiť preventívne uplatňovanie výslovných usmernení o opatreniach zameraných na príjem buď vo forme odporúčania alebo právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov. Opatrenia zamerané na príjem by mohli napomôcť lepšie predchádzať prílišnej zadlženosti domácností, ak bude pretrvávať výrazný rast cien nehnuteľností. Takéto opatrenia by mohli byť v danom prípade relevantné, keďže rast cien nehnuteľností by mohol znížiť efektívnosť hornej hranice stanovenej pre pomer LTV. |
| --- | --- |

g)

Súčasné opatrenia sa hodnotia ako čiastočne primerané a čiastočne dostatočné na zmiernenie zistených systémových rizík súvisiacich so zraniteľnými miestami v sektore nehnuteľností na bývanie na Islande. Súčasné makroprudenciálne opatrenia predovšetkým dostatočne neriešia vysokú úroveň zadlženosti domácností. Hoci sa na agregovanej úrovni dlh znížil, na individuálnej úrovni stále pretrvávajú oblasti rizík spojených s vysokou zadlženosťou domácností. Aj keď ESRB oceňuje kroky prijaté v súvislosti so sledovaním nehnuteľností na bývanie, bude zrejme potrebné prijať ďalšie opatrenia týkajúce sa poskytovania úverov domácnostiam s vysokým pomerom DTI. Island by mohol zvážiť preventívne uplatňovanie výslovných usmernení o opatreniach zameraných na príjem buď vo forme odporúčania alebo právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov. Opatrenia zamerané na príjem by mohli napomôcť lepšie predchádzať prílišnej zadlženosti domácností, ak bude pretrvávať výrazný rast cien nehnuteľností. Takéto opatrenia by mohli byť v danom prípade relevantné, keďže rast cien nehnuteľností by mohol znížiť efektívnosť hornej hranice stanovenej pre pomer LTV.

| (9) | Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Islandu v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy. |
| --- | --- |

(9)

Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Islandu v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy.

| (10) | Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(10)

Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO VAROVANIE:

ESRB identifikoval v sektore nehnuteľností na bývanie na Islande v strednodobom horizonte zraniteľné miesta, ktoré predstavujú zdroj systémového rizika pre finančnú stabilitu, pričom môžu mať závažné negatívne dôsledky pre reálnu ekonomiku. Z makroprudenciálneho hľadiska je podľa ESRB hlavným zraniteľným miestom vysoká zadlženosť domácností spojená so silným strednodobým rastom cien nehnuteľností a s potenciálnym nadhodnotením cien nehnuteľností.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/06 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Belgicku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/07 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/09 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Luxembursku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/10 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Holandsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/05 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/08 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/11 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Švédsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/12 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Spojenom kráľovstve v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Úver naviazaný na index spotrebiteľských cien je zmluva, v ktorej je výška úveru naviazaná na index spotrebiteľských cien a úroková sadzba zostáva pevne stanovená (podrobnejšie pozri: Elíasson, L., ‘Indexation 101‘, Economic Affairs, Vol. 6, The Central Bank of Iceland, Reykjavik, Iceland, 2014).

12

Economic Affairs

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/57

---

VAROVANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 27. júna 2019

o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Nórsku v strednodobom horizonte

(ESRB/2019/14)

(2019/C 366/11)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho články 3, 16 a 18,

keďže:

| (1) | Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú často veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu. |
| --- | --- |

(1)

Bývanie je kľúčovým odvetvím reálnej ekonomiky a predstavuje hlavnú časť majetku domácností a bankových úverov. Nehnuteľnosti na bývanie tvoria veľkú časť aktív v držbe domácností a úvery na bývanie predstavujú často veľkú časť súvah úverových inštitúcií. Okrem toho, výstavba bytov je zvyčajne dôležitým prvkom reálnej ekonomiky a je zdrojom zamestnanosti, investícií a rastu.

| (2) | Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

(2)

Predchádzajúce finančné krízy a skúsenosti v mnohých krajinách ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok v danej krajine, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Účinky na finančnú stabilitu môžu byť priame aj nepriame. Priame účinky spočívajú v úverových stratách z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych a finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky súvisia s úpravami v spotrebe domácností s ďalšími dôsledkami pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

| (3) | Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne zosúladené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku zmierňovania systémového rizika. |
| --- | --- |

(3)

Trhy s nehnuteľnosťami sú náchylné na cyklický vývoj. Nadmerné riskovanie, zadlženie a nesprávne zosúladené stimuly počas vzostupu cyklu nehnuteľností môžu mať vážne negatívne dôsledky pre finančnú stabilitu aj reálnu ekonomiku. Vzhľadom na význam nehnuteľností na bývanie (RRE) pre finančnú a makroekonomickú stabilitu je osobitne dôležité využívanie makroprudenciálnej politiky s cieľom predchádzať vytváraniu zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie, ako aj jej využívanie ako prostriedku zmierňovania systémového rizika.

| (4) | Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby si nadmerne požičiavali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém. |
| --- | --- |

(4)

Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest. Tieto faktory môžu zahŕňať nedostatok ponuky nehnuteľností, ktorá vyvíja vzostupný tlak na ceny nehnuteľností a dlh pre domácnosti, ktoré si kupujú svoj vlastný majetok, alebo iné verejné politiky, ktoré môžu pôsobiť ako stimul pre domácnosti, aby si nadmerne požičiavali. Vzhľadom na to, že tieto faktory presahujú rámec makroprudenciálnej politiky, opatrenia, ktoré pochádzajú z iných oblastí politiky, môžu dopĺňať a podporovať súčasné makroprudenciálne opatrenia pri efektívnom a účinnom riešení zraniteľných miest na trhoch s nehnuteľnosťami na bývanie v jednotlivých krajinách bez vytvárania nadmerných nákladov pre reálnu ekonomiku a finančný systém.

| (5) | V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10). |
| --- | --- |

(5)

V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (2). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám: Belgicku (3), Dánsku (4), Luxembursku (5), Holandsku (6), Rakúsku (7), Fínsku (8), Švédsku (9) a Spojenému kráľovstvu (10).

| (6) | ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (11).

| (7) | V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Nórsko, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené. |
| --- | --- |

(7)

V tejto súvislosti ESRB identifikoval v jedenástich krajinách, z ktorých jednou je Nórsko, určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené.

| (8) | ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Nórsku:






  a) | Zadlženosť domácností je v porovnaní s inými krajinami a predchádzajúcimi rokmi veľmi vysoká a za posledných desať rokov stabilne rastie. Veľký podiel úverov je navyše s pohyblivými úrokovými sadzbami a preto sú aj domácnosti zraniteľné v prípade zvýšenia úrokových sadzieb. Stresové testovanie pre prípad zvýšenia úrokových sadzieb však ukázalo, že žiadatelia o hypotéky by boli vo všeobecnosti schopní hradiť bežné životné náklady aj v prípade šoku spojeného s úrokovými sadzbami. Riziko potenciálneho nesplácania spôsobeného zvýšením úrokových sadzieb by preto malo byť obmedzené. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRB vo svojom hodnotení zraniteľných miest poukazuje na tieto skutočnosti vo vzťahu k Nórsku:

a)

Zadlženosť domácností je v porovnaní s inými krajinami a predchádzajúcimi rokmi veľmi vysoká a za posledných desať rokov stabilne rastie. Veľký podiel úverov je navyše s pohyblivými úrokovými sadzbami a preto sú aj domácnosti zraniteľné v prípade zvýšenia úrokových sadzieb. Stresové testovanie pre prípad zvýšenia úrokových sadzieb však ukázalo, že žiadatelia o hypotéky by boli vo všeobecnosti schopní hradiť bežné životné náklady aj v prípade šoku spojeného s úrokovými sadzbami. Riziko potenciálneho nesplácania spôsobeného zvýšením úrokových sadzieb by preto malo byť obmedzené.

| b) | Poskytovanie hypotekárnych úverov zo strednodobého hľadiska rástlo a predstavuje hlavný prvok, ktorý prispieva k rastu poskytovania úverov domácnostiam. Hypotekárne úvery sú navyše systémovo dôležité pre bankový sektor, keďže predstavujú vysoký podiel zo všetkých úverov poskytnutých úverovými inštitúciami. Bankový sektor môže byť tiež vystavený rizikám, ktoré pochádzajú z medzinárodného prostredia, a to vzhľadom na vysoký podiel zahraničných investorov na trhu s krytými dlhopismi a prepojením nórskeho finančného systému s ostatnými severskými krajinami. |
| --- | --- |

b)

Poskytovanie hypotekárnych úverov zo strednodobého hľadiska rástlo a predstavuje hlavný prvok, ktorý prispieva k rastu poskytovania úverov domácnostiam. Hypotekárne úvery sú navyše systémovo dôležité pre bankový sektor, keďže predstavujú vysoký podiel zo všetkých úverov poskytnutých úverovými inštitúciami. Bankový sektor môže byť tiež vystavený rizikám, ktoré pochádzajú z medzinárodného prostredia, a to vzhľadom na vysoký podiel zahraničných investorov na trhu s krytými dlhopismi a prepojením nórskeho finančného systému s ostatnými severskými krajinami.

| c) | Po dlhom období zvýšených cien nehnuteľností a ich neustáleho rastu možno pozorovať znaky nadhodnotenia cien nehnuteľností. V posledných štvrťrokoch sa navyše ceny nehnuteľností zmiernili, ale objem transakcií sa neznížil. Podiel domácností s vlastným bývaním s pomocou hypoték je vysoký, čo by mohlo potenciálne spôsobiť, že domácnosti budú zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie |
| --- | --- |

c)

Po dlhom období zvýšených cien nehnuteľností a ich neustáleho rastu možno pozorovať znaky nadhodnotenia cien nehnuteľností. V posledných štvrťrokoch sa navyše ceny nehnuteľností zmiernili, ale objem transakcií sa neznížil. Podiel domácností s vlastným bývaním s pomocou hypoték je vysoký, čo by mohlo potenciálne spôsobiť, že domácnosti budú zraniteľné v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie

| d) | Hospodársky alebo finančný šok by mohol vzhľadom na uvedené zraniteľné miesta viesť k naplneniu priamych a nepriamych rizík pre finančnú stabilitu. Možné priame riziká pre bankový systém v Nórsku sú spojené s potenciálnymi úverovými stratami z nových hypotekárnych úverov, keďže tieto úvery boli poskytnuté v prostredí možného nadhodnotenia cien nehnuteľností. Okrem toho, ak je pokles cien nehnuteľností výrazný, domácnosti môžu pocítiť negatívny dosah bohatstva, alebo sa dostať do negatívnej majetkovej pozície. Ak sa navyše napríklad zvýši nezamestnanosť a/alebo sa zníži rast príjmov domácností, niektoré domácnosti môžu mať ťažkosti so splácaním svojich dlhov. Súvisiaci negatívny vplyv na príjmy domácností a negatívny dosah bohatstva môžu posilniť počiatočný šok, ak sú domácnosti nútené znížiť spotrebu, aby mohli splácať svoje úvery na bývanie. To by mohlo viesť k druhotným účinkom a k zvýšeniu rizík pre úverové inštitúcie a finančný systém. |
| --- | --- |

d)

Hospodársky alebo finančný šok by mohol vzhľadom na uvedené zraniteľné miesta viesť k naplneniu priamych a nepriamych rizík pre finančnú stabilitu. Možné priame riziká pre bankový systém v Nórsku sú spojené s potenciálnymi úverovými stratami z nových hypotekárnych úverov, keďže tieto úvery boli poskytnuté v prostredí možného nadhodnotenia cien nehnuteľností. Okrem toho, ak je pokles cien nehnuteľností výrazný, domácnosti môžu pocítiť negatívny dosah bohatstva, alebo sa dostať do negatívnej majetkovej pozície. Ak sa navyše napríklad zvýši nezamestnanosť a/alebo sa zníži rast príjmov domácností, niektoré domácnosti môžu mať ťažkosti so splácaním svojich dlhov. Súvisiaci negatívny vplyv na príjmy domácností a negatívny dosah bohatstva môžu posilniť počiatočný šok, ak sú domácnosti nútené znížiť spotrebu, aby mohli splácať svoje úvery na bývanie. To by mohlo viesť k druhotným účinkom a k zvýšeniu rizík pre úverové inštitúcie a finančný systém.

| e) | ESRB berie na vedomie skutočnosť, že Nórsko implementovalo ucelený súbor opatrení zameraných na dlžníkov a opatrení založených na kapitáli, ktorých cieľom je zabezpečiť odolnosť tak úverových inštitúcií, ako aj dlžníkov. Dolná hranica straty v prípade zlyhania (LGD) a požiadavky na modely pravdepodobnosti zlyhania (PD) (12) spolu s proticyklickým kapitálovým vankúšom sú dôležitými opatreniami založenými na kapitáli, ktoré by mali zabezpečiť, že úverové inštitúcie budú schopné absorbovať straty plynúce z potenciálneho hospodárskeho alebo finančného šoku. Nórske orgány navyše aktivovali širokú škálu opatrení zameraných na dlžníkov: kombináciu limitov na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) a pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI), ako aj testy dostupnosti úverov. Boli zdokumentované účinky opatrení zameraných na dlžníkov a v súvislosti s pomermi, na ktoré sa uplatňujú limity sa znížil podiel hypoték na nehnuteľnosti s vysokou hodnotou. Napriek značnému úsiliu, ktoré bolo vynaložené v oblasti makroprudenciálnej politiky, sú systémové riziká spojené s trhom nehnuteľností na bývanie naďalej v Nórsku zvýšené. |
| --- | --- |

e)

ESRB berie na vedomie skutočnosť, že Nórsko implementovalo ucelený súbor opatrení zameraných na dlžníkov a opatrení založených na kapitáli, ktorých cieľom je zabezpečiť odolnosť tak úverových inštitúcií, ako aj dlžníkov. Dolná hranica straty v prípade zlyhania (LGD) a požiadavky na modely pravdepodobnosti zlyhania (PD) (12) spolu s proticyklickým kapitálovým vankúšom sú dôležitými opatreniami založenými na kapitáli, ktoré by mali zabezpečiť, že úverové inštitúcie budú schopné absorbovať straty plynúce z potenciálneho hospodárskeho alebo finančného šoku. Nórske orgány navyše aktivovali širokú škálu opatrení zameraných na dlžníkov: kombináciu limitov na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) a pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI), ako aj testy dostupnosti úverov. Boli zdokumentované účinky opatrení zameraných na dlžníkov a v súvislosti s pomermi, na ktoré sa uplatňujú limity sa znížil podiel hypoték na nehnuteľnosti s vysokou hodnotou. Napriek značnému úsiliu, ktoré bolo vynaložené v oblasti makroprudenciálnej politiky, sú systémové riziká spojené s trhom nehnuteľností na bývanie naďalej v Nórsku zvýšené.

| f) | Súčasné opatrenia makroprudenciálnej politiky sa hodnotia ako vhodné na zmiernenie zistených systémových rizík súvisiacich so zraniteľnými miestami v sektore nehnuteľností na bývanie v Nórsku. Stále však existuje určité systémové riziko spojené s nórskym trhom s nehnuteľnosťami na bývanie a preto bola makroprudenciálna politika posúdená ako čiastočne dostatočná. V oblasti makroprudenciálnej politiky bol predmetom prvoradého záujmu oslabenie identifikovaných zraniteľných miest, čoho výsledkom je ucelený súbor politických opatrení. Makroprudenciálna politika by však mohla byť doplnená rozsiahlejšími politickými opatreniami zameranými na obmedzenie alebo odstránenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností. Tieto opatrenia by mali podporovať existujúce makroprudenciálne opatrenia s cieľom účinne a efektívne riešiť zostávajúce zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Nórsku a zároveň by nemali vytvárať neprimerané náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém v Nórsku. Medzi ďalšie opatrenia by mohlo patriť odstránenie stimulov na zvýšenie zadlženosti domácností zvýšením efektívnosti na trhu s nájmom nehnuteľností a výstavbou bývania vo vlastnom obydlí, ako aj zabezpečením dostatočnej ponuky bývania. Ak sa neprijme žiadne iné opatrenie a zraniteľné miesta sa neoslabia, alebo ak sa vzhľadom na hospodársky a finančný vývoj posilnia, mohli by sa existujúce makroprudenciálne opatrenia sprísniť alebo by sa mohli aktivovať nové. |
| --- | --- |

f)

Súčasné opatrenia makroprudenciálnej politiky sa hodnotia ako vhodné na zmiernenie zistených systémových rizík súvisiacich so zraniteľnými miestami v sektore nehnuteľností na bývanie v Nórsku. Stále však existuje určité systémové riziko spojené s nórskym trhom s nehnuteľnosťami na bývanie a preto bola makroprudenciálna politika posúdená ako čiastočne dostatočná. V oblasti makroprudenciálnej politiky bol predmetom prvoradého záujmu oslabenie identifikovaných zraniteľných miest, čoho výsledkom je ucelený súbor politických opatrení. Makroprudenciálna politika by však mohla byť doplnená rozsiahlejšími politickými opatreniami zameranými na obmedzenie alebo odstránenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností. Tieto opatrenia by mali podporovať existujúce makroprudenciálne opatrenia s cieľom účinne a efektívne riešiť zostávajúce zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Nórsku a zároveň by nemali vytvárať neprimerané náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém v Nórsku. Medzi ďalšie opatrenia by mohlo patriť odstránenie stimulov na zvýšenie zadlženosti domácností zvýšením efektívnosti na trhu s nájmom nehnuteľností a výstavbou bývania vo vlastnom obydlí, ako aj zabezpečením dostatočnej ponuky bývania. Ak sa neprijme žiadne iné opatrenie a zraniteľné miesta sa neoslabia, alebo ak sa vzhľadom na hospodársky a finančný vývoj posilnia, mohli by sa existujúce makroprudenciálne opatrenia sprísniť alebo by sa mohli aktivovať nové.

| (9) | Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Nórska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy. |
| --- | --- |

(9)

Pri aktivácii opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Nórska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy.

| (10) | Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, |
| --- | --- |

(10)

Varovania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

PRIJALA TOTO VAROVANIE:

ESRB identifikovala v sektore nehnuteľností na bývanie v Nórsku v strednodobom horizonte zraniteľné miesta, ktoré predstavujú zdroj systémového rizika pre finančnú stabilitu, pričom môžu mať závažné negatívne dôsledky pre reálnu ekonomiku. Z makroprudenciálneho hľadiska je podľa ESRB hlavným zraniteľným miestom vysoká zadlženosť domácností spojená s dlhodobým rastom cien nehnuteľností a ich potenciálnym nadhodnotením.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/06 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Belgicku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/07 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/09 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Luxembursku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/10 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Holandsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/05 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/08 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/11 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Švédsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/12 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Spojenom kráľovstve v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, november 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Nórsko zaviedlo prísnejšie požiadavky na prístup založený na interných ratingoch v súvislosti s hypotekárnymi úvermi vrátane dolnej hranice LGD vo výške 20 % a osobitných požiadaviek pre výpočet PD pre hypotekárne úvery. Podľa vnútroštátnych orgánov dolná hranica LGD a požiadavky na výpočet PD viedli k zvýšeniu priemernej rizikovej váhy pre hypotekárne úvery v prípade nórskych bánk, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch.

12

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/60

---

Výmenný kurz eura (1)

29. októbra 2019

(2019/C 366/12)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1095 |
| JPY | Japonský jen | 120,88 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4706 |
| GBP | Britská libra | 0,86328 |
| SEK | Švédska koruna | 10,7923 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,1041 |
| ISK | Islandská koruna | 138,10 |
| NOK | Nórska koruna | 10,2748 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,543 |
| HUF | Maďarský forint | 328,78 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,2693 |
| RON | Rumunský lei | 4,7559 |
| TRY | Turecká líra | 6,3596 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6186 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4486 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,6994 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7481 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5121 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 295,86 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 16,2241 |
| CNY | Čínsky juan | 7,8392 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,4568 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 590,95 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6410 |
| PHP | Filipínske peso | 56,623 |
| RUB | Ruský rubeľ | 70,9154 |
| THB | Thajský baht | 33,524 |
| BRL | Brazílsky real | 4,4300 |
| MXN | Mexické peso | 21,1812 |
| INR | Indická rupia | 78,6150 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1095

JPY

Japonský jen

120,88

DKK

Dánska koruna

7,4706

GBP

Britská libra

0,86328

SEK

Švédska koruna

10,7923

CHF

Švajčiarsky frank

1,1041

ISK

Islandská koruna

138,10

NOK

Nórska koruna

10,2748

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,543

HUF

Maďarský forint

328,78

PLN

Poľský zlotý

4,2693

RON

Rumunský lei

4,7559

TRY

Turecká líra

6,3596

AUD

Austrálsky dolár

1,6186

CAD

Kanadský dolár

1,4486

HKD

Hongkongský dolár

8,6994

NZD

Novozélandský dolár

1,7481

SGD

Singapurský dolár

1,5121

KRW

Juhokórejský won

1 295,86

ZAR

Juhoafrický rand

16,2241

CNY

Čínsky juan

7,8392

HRK

Chorvátska kuna

7,4568

IDR

Indonézska rupia

15 590,95

MYR

Malajzijský ringgit

4,6410

PHP

Filipínske peso

56,623

RUB

Ruský rubeľ

70,9154

THB

Thajský baht

33,524

BRL

Brazílsky real

4,4300

MXN

Mexické peso

21,1812

INR

Indická rupia

78,6150

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 30.10.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 366/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 366/61

---

Oznámenie o uplatňovaní vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1131 z 2. júla 2019, ktorým sa stanovuje colný nástroj na vykonávanie článku 14a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 a článku 24a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037

(2019/C 366/13)

V súlade s článkom 14a nariadenia (EÚ) 2016/1036 (1) a článkom 24a nariadenia (EÚ) 2016/1037 (2) prijala Európska komisia 3. júla 2019 vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1131 (3) (ďalej len „colný nástroj“).

Článkom 14a nariadenia 2016/1036 a článkom 24a nariadenia 2016/1037 sa umožňuje rozšírenie antidumpingových a/alebo vyrovnávacích ciel na tovar, ktorý bol vo výrazných množstvách prinesený na umelý ostrov, pevné alebo plávajúce zariadenie alebo akúkoľvek inú štruktúru v kontinentálnom šelfe členského štátu alebo výhradnej hospodárskej zóne, ktoré oznámil členský štát podľa dohovoru UNCLOS, ak by to spôsobilo ujmu výrobnému odvetviu Únie. Ak sa v nariadení, ktorým sa ukladajú antidumpingové a/alebo vyrovnávacie opatrenia, vyslovene stanovuje takéto rozšírenie na uvedené oblasti, colný nástroj stanovuje podmienky pre vyberanie antidumpingových a/alebo vyrovnávacích ciel, ako aj postupy týkajúce sa oznamovania a deklarovania takýchto výrobkov a platby takéhoto cla.

S cieľom poskytnúť colným orgánom dostatočný čas na prípravu na spracovávanie vyhlásení o prijatí sa uplatňovanie ustanovení colného nástroja článkom 9 colného nástroja odložilo o štyri mesiace od dátumu jeho uverejnenia v Úradnom vestníku.

V článku 14a nariadenia 2016/1036 a článku 24a nariadenia 2016/1037 sa stanovuje, že Komisia informuje všetky hospodárske subjekty o tom, že colný nástroj funguje, samostatným oznamom.

Komisia týmto informuje všetky hospodárske subjekty, že colný nástroj bude fungovať a plne sa uplatňovať od 4. novembra 2019.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21).

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55).

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1131 z 2. júla 2019, ktorým sa stanovuje colný nástroj na vykonávanie článku 14a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 a článku 24a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 (Ú. v. EÚ L 179, 3.7.2019, s. 12).

---