# Eiropas Savienības C 327/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 327 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 30. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 327

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 30. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 327/01 | KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati par 2018. finanšu gadu | 1 |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| 2019/C 327/02 | Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīga revidenta ziņojums | 168 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 327/01

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati par 2018. finanšu gadu

Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati par 2018. finanšu gadu

1

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

2019/C 327/02

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīga revidenta ziņojums

168

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 30.9.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati par 2018. finanšu gadu

(2019/C 327/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

| PRIEKŠVĀRDS | 2 |
| --- | --- |

| EIROPAS SAVIENĪBAS POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA | 3 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM | 9 |
| --- | --- |

| BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR 2018. FINANŠU GADU | 10 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI | 12 |
| --- | --- |

| BILANCE | 13 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 14 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 15 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS | 16 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM | 17 |
| --- | --- |

| FINANŠU PĀRSKATU APSPRIEŠANA UN ANALĪZE | 90 |
| --- | --- |

| BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI | 104 |
| --- | --- |

| GLOSĀRIJS | 159 |
| --- | --- |

| SAĪSINĀJUMU SARAKSTS | 163 |
| --- | --- |

PRIEKŠVĀRDS

Man ir prieks jūs iepazīstināt ar Eiropas Savienības 2018. gada pārskatiem. Tajos ir sniegts pilnīgs pārskats par ES finansēm un ES pagājušā gada budžeta izpildi, tostarp informācija par iespējamām saistībām, finanšu saistībām un citsiem Savienības pienākumiem. Šajos pārskatos ir atspoguļots Savienības darbību daudzgadu raksturs un iekļauti skaidrojumi par galvenajiem finanšu rādītājiem un to attīstību. Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati ir iekļauti Komisijas integrētajā finanšu un pārskatatbildības pārskatu apkopojumā un ir būtiska daļa no mūsu augsti attīstītās finanšu pārskatatbildības sistēmas.

Neraugoties uz ES budžeta salīdzinoši mazo apmēru, tas ir ļoti svarīgs miljoniem eiropiešu. Tas papildina valstu budžetus un atbalsta politiskās prioritātes, kur tam ir reāla pievienotā vērtība un kur tas var sniegt rezultātus maksimāli efektīvi.

2018. gads bija piektais pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas gads; visas finanšu programmas pilnībā darbojas. ES budžeta izdevumi ietvēra 173,1 miljardu EUR saistību apropriācijās un 156,7 miljardus EUR maksājumu apropriācijās. Visa gada gaitā ES budžets turpināja nodrošināt mums iespēju reaģēt uz problēmām, ko rada sarežģīta ģeopolitiskā vide, un tai pašā laikā garantēja stratēģiskus ieguldījumus un ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā.

Gandrīz puse no līdzekļiem tika izmantoti izaugsmes, nodarbinātības un konkurētspējas veicināšanai. Tika nodrošināts finansējums pētniecībai un inovācijai pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, maziem un vidējiem uzņēmumiem programmā COSME un izglītībai programmā “Erasmus+”. Būtiska nozīme bija arī Eiropas Stratēģisko investīciju fondam, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Aicinu jūs iepazīties ar daudzo ES ieguldījumu stāstiem, kas pieejami portālā InvestEU (https://europa.eu/investeu).

ES budžets nodrošināja stabilu atbalstu arī citās prioritārajās jomās, tādās kā ES visaptverošā pieeja migrācijai, drošības savienība un ES ārējā darbība. Tas ļāva Savienībai ievērojami ietekmēt norises aiz mūsu robežām laikā, kad notika satricinājumi Eiropas kaimiņvalstīs, un palīdzēja sasniegt transversālos politikas mērķus, kas saistīti ar klimata pārmaiņām un bioloģisko daudzveidību. Klimata politikas integrēšanas pasākumiem atvēlētā summa 2018. gadā pārsniedza 32 miljardus EUR, kas ir 20 % no kopējā budžeta.

Visbeidzot, ar kopējās lauksaimniecības un zivsaimniecības politikas starpniecību un pasākumiem klimata un vides jomā LIFE programmas ietvaros tika sniegts pastāvīgs atbalsts ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai un Eiropas dabas resursu saglabāšanai.

Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. Lai ievērotu minētos standartus, Komisija pastāvīgi pilnveido savus noteikumus un procedūras, organizatorisko struktūru un elastīgumu. Konsekventa un efektīva pārskatu sniegšana palielina pārskatatbildību par ES izdevumiem – ne tikai lai nodrošinātu atbilstību tiesību aktu prasībām. Tā palīdz mijiedarboties ar iedzīvotājiem un citām ieinteresētajām personām un saglabāt to ticību un uzticību Eiropas Savienībai.

Günther H. OETTINGER

Komisārs budžeta un cilvēkresursu jautājumos

EIROPAS SAVIENĪBAS POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

Eiropas Savienība (ES) ir savienība, kurā dalībvalstis piešķir kompetences, lai sasniegtu kopējus mērķus. Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas aizsardzība, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana. Šīs vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm sabiedrībā, kurā dominē plurālisms, nediskriminācija, iecietība, tiesiskums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība.

1.   POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA

ES Līgumi

Vispārējie mērķi un principi, pēc kuriem vadās Savienība un Eiropas iestādes, ir definēti Līgumos. Savienība un ES iestādes var rīkoties tikai saskaņā ar Līgumos piešķirtajām pilnvarām, lai sasniegtu tajos noteiktos mērķus, un tām jārīkojas, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus (1). Lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku, Savienība sev nodrošina nepieciešamos finanšu līdzekļus. Komisija ir atbildīga par mērķu īstenošanu sadarbībā ar dalībvalstīm un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.

ES cenšas sasniegt Līgumā noteiktos mērķus, izmantojot vairākus instrumentus, un viens no tiem ir ES budžets. Citi instrumenti ir, piemēram, tiesību aktu ierosināšana un politikas stratēģiju īstenošana.

Komisijas politiskās prioritātes

Komisijas politiskās prioritātes ir definētas Komisijas priekšsēdētāja noteiktajās politiskajās vadlīnijās. Tās nodrošina ceļvedi tādai Komisijas rīcībai, kas pilnībā atbilst stratēģijai “Eiropa 2020” kā ES ilgtermiņa izaugsmes stratēģijai un ir savietojama ar to.

10 PRIORITĀTES

| — | Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem |
| --- | --- |

—

Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem

| — | Līdzsvarota un progresīva tirdzniecības politika globalizācijas iespēju izmantošanai |
| --- | --- |

—

Līdzsvarota un progresīva tirdzniecības politika globalizācijas iespēju izmantošanai

| — | Savienots digitālais vienotais tirgus |
| --- | --- |

—

Savienots digitālais vienotais tirgus

| — | Tiesiskuma un pamattiesību joma, kurā valda savstarpēja uzticēšanās |
| --- | --- |

—

Tiesiskuma un pamattiesību joma, kurā valda savstarpēja uzticēšanās

| — | Spēcīga enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku |
| --- | --- |

—

Spēcīga enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku

| — | Virzība uz jaunu politiku migrācijas jomā |
| --- | --- |

—

Virzība uz jaunu politiku migrācijas jomā

| — | Padziļināts un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu |
| --- | --- |

—

Padziļināts un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu

| — | Eiropa kā spēcīgāks globāls dalībnieks |
| --- | --- |

—

Eiropa kā spēcīgāks globāls dalībnieks

| — | Dziļāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība (EMS) |
| --- | --- |

—

Dziļāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība (EMS)

| — | Demokrātisku pārmaiņu Savienība |
| --- | --- |

—

Demokrātisku pārmaiņu Savienība

Stratēģija “Eiropa 2020”

Stratēģijā “Eiropa 2020”, par kuru 2010. gadā vienojās ES dalībvalstu un valdību vadītāji, tika noteikta ES 10 gadu nodarbinātības un izaugsmes stratēģija (2). Stratēģijā ir izvirzītas trīs savstarpēji papildinošas prioritātes – gudra, ilgtspējīga un integrējoša izaugsme – ar pieciem ES pamatmērķiem.

ES budžets ir viena no ES svirām, kas palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. Lai sasniegtu konkrētus rezultātus saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, tiek īstenots plašs darbību klāsts valstu, ES un starptautiskā līmenī.

Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam (3)

Ilgtspējīgas attīstības jautājums gadiem ilgi ir bijis Eiropas projekta pamatā. ES Līgumos ir iekļautas atsauces uz Savienības ekonomisko dimensiju, sociālo dimensiju un vides dimensiju, ar kurām saistītie jautājumi būtu jārisina kopā. ES iestājas par tādu attīstību, kas apmierina tagadnes vajadzības, vienlaikus neapdraudot nākamo paaudžu spēju apmierināt savas vajadzības. ES budžetam ir nozīmīga loma daudzu ilgtspējības problēmu risināšanā, sākot no jauniešu bezdarba līdz sabiedrības novecošanai, klimata pārmaiņām, piesārņojumam, ilgtspējīgai enerģijai un migrācijai. Pašreizējās Komisijas pilnvaru termiņa laikā ilgtspējīgas attīstības aspekts tiek sistemātiski integrēts galvenajos pārnozaru projektos, kā arī nozaru politikā un iniciatīvās.

No ES budžeta atbalstītie politikas virzieni tiek īstenoti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un attiecīgiem nozaru tiesību aktiem, kuros ir noteiktas izdevumu programmas.

Daudzgadu finanšu shēma un izdevumu programmas

Daudzgadu finanšu shēma izsaka ES politikas prioritātes finanšu izteiksmē pietiekami ilgā periodā, lai tās būtu efektīvas un sniegtu saskaņotu ilgtermiņa redzējumu ES fondu finansējuma saņēmējiem un valstu iestādēm, kuras nodrošina līdzfinansējumu. Tā nosaka gada maksimālo apmēru ES izdevumiem kopumā un galvenajām izdevumu kategorijām. Visu izdevumu kategoriju maksimālo apmēru summa parāda saistību apropriāciju kopējo maksimālo apjomu. Daudzgadu finanšu shēma tiek pieņemta vienbalsīgi, apliecinot visu dalībvalstu piekrišanu mērķiem un izdevumu lielumam (budžeta saistību un maksājumu maksimālajam līmenim), ar Eiropas Parlamenta piekrišanu.

Iestāžu nolīgums

Daudzgadu finanšu shēmu papildina Iestāžu nolīgums (4), kas ir politiska Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas vienošanās. Šā nolīguma, kurš tika pieņemts 2013. gadā atbilstīgi LESD 295. pantam, mērķis ir īstenot budžeta disciplīnu, uzlabot ikgadējās budžeta procedūras darbību un iestāžu sadarbību budžeta jautājumos, kā arī nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību.

Gada budžets

Gada budžetu sagatavo Komisija, un Eiropas Parlaments un Padome par to parasti vienojas līdz decembra vidum atbilstīgi LESD 314. pantā noteiktajai procedūrai. Atbilstoši budžeta līdzsvarotības principam kopējiem ieņēmumiem attiecīgajā finanšu gadā jābūt vienādiem ar kopējiem izdevumiem (maksājumu apropriācijām).

Galvenie ES finansējuma avoti ir pašu resursu ieņēmumi, kurus papildina citi ieņēmumi. Ir triju veidu pašu resursi: tradicionālie pašu resursi (piemēram, muitas nodokļi un cukura nodevas), pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI). Citi ieņēmumi no ES darbībām (piemēram, naudas sodi, kas ir saistīti ar konkurences lietām) parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem. Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopsummu nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Pašreizējā DFS pašu resursu kopējais apmērs nevar pārsniegt 1,20 % no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI) summas.

ES darbības izdevumi aptver daudzgadu finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādi veidi atkarībā no tā, kā nauda tiek izmaksāta un pārvaldīta. ES budžetu izpilda trīs pārvaldības režīmos.

| — | Dalīta pārvaldība – saskaņā ar šo budžeta izpildes metodi uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šādi tiek pārvaldīti aptuveni 75 % izdevumu, aptverot tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības. |
| --- | --- |

—

Dalīta pārvaldība – saskaņā ar šo budžeta izpildes metodi uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šādi tiek pārvaldīti aptuveni 75 % izdevumu, aptverot tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības.

| — | Tieša pārvaldība – budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti. |
| --- | --- |

—

Tieša pārvaldība – budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti.

| — | Netieša pārvaldība – Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus trešām personām, piemēram, ES regulatīvajām aģentūrām vai starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

—

Netieša pārvaldība – Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus trešām personām, piemēram, ES regulatīvajām aģentūrām vai starptautiskām organizācijām.

Finanšu regula

Vispārējam budžetam piemērojamā Finanšu regula (FR) (5) ir viens no galvenajiem ES finanšu regulējuma struktūras tiesību aktiem, kas nosaka ES budžetam piemērojamos ES finanšu noteikumus.

2.   PĀRVALDE UN PĀRSKATATBILDĪBA

2.1.   INSTITUCIONĀLĀ STRUKTŪRA

ES organizatoriskā pārvalde sastāv no iestādēm, aģentūrām un citām ES struktūrām, kas uzskaitītas konsolidēto finanšu pārskatu 9. skaidrojumā. Eiropas Investīciju banka (EIB), Eiropas Investīciju fonds (EIF) un Eiropas Centrālā banka (ECB) nav ietverti Finanšu regulas darbības jomā. Galvenās iestādes, kas ir atbildīgas par politikas izstrādi un lēmumu pieņemšanu, ir Eiropas Parlaments, Eiropadome, Padome un Komisija.

Eiropas Komisija ir unikāla organizācija. Saskaņā ar Līgumu Komisija ir atbildīga par tiesību aktu plānošanu, sagatavošanu un ierosināšanu, par ES politikas virzienu pārvaldību, tostarp ES tiesību aktu īstenošanas uzraudzību un to izpildes nodrošināšanu, un ES finansējuma piešķiršanu, un par ES pārstāvēšanu starptautiskā mērogā.

Kā paredzēts Līgumā (6), Komisija izpilda budžetu, sadarbojoties ar dalībvalstīm. Kopā tās nodrošina, ka apropriācijas tiek izmantotas atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principiem. Regulās paredz dalībvalstu pienākumus budžeta izpildes kontrolē un revīzijā, kā arī attiecīgo atbildību. Tajās arī katrai iestādei paredz atbildību par pašas izdevumu īstenošanu un precizē noteikumus, kas tām jāievēro šajā īstenošanā.

Komisija šos pienākumus veic komisāru kolēģijas – kas nosaka prioritātes un uzņemas vispārēju politisku atbildību par Komisijas lēmumiem – vadībā. Priekšsēdētājs, kura loma tika nostiprināta ar Nicas līgumu un Lisabonas līgumu, lemj par Komisijas iekšējo organizāciju, nodrošinot konsekventu, efektīvu un koleģiālu tās darbību.

Komisijas iekšējā darbība ir balstīta uz vairākiem labas pārvaldības pamatprincipiem: skaidri sadalītām lomām un pienākumiem, ciešu apņemšanos īstenot uz rezultātiem vērstu pārvaldību un ievērot tiesisko regulējumu, skaidriem pārskatatbildības mehānismiem, augstas kvalitātes un visaptverošu tiesisko regulējumu, atklātību un pārredzamību un augstiem ētikas standartiem.

2.2.   KOMISIJAS PĀRVALDES STRUKTŪRA

Eiropas Komisijai ir unikāla pārvaldības sistēma, kurā skaidri nošķirtas politiskās un administratīvās pārraudzības struktūras un precīzi noteiktas atbildības jomas un finansiālā pārskatatbildība (7). Šī sistēma ir balstīta uz Līgumiem, un tās struktūra ir attīstījusies, lai pielāgotos mainīgai videi un saglabātu atbilstību attiecīgajos starptautiskajos standartos noteiktajai labākajai praksei (8).

Komisija 2018. gadā pieņēma pārvaldības tiesību aktu kopumu (9), ar ko tā būtiski racionalizēja un nostiprināja savu korporatīvās pārvaldības sistēmu un lika lietā Eiropas Revīzijas palātas (10) un Iekšējās revīzijas dienesta neseno revīzijas darbu.

| — | Komisāru kolēģija uzņemas kopīgu politisku atbildību par Komisijas darbu. Budžeta praktiskā izpilde tiek deleģēta ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri vada Komisijas attiecīgo administratīvo struktūru (11). |
| --- | --- |

—

Komisāru kolēģija uzņemas kopīgu politisku atbildību par Komisijas darbu. Budžeta praktiskā izpilde tiek deleģēta ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri vada Komisijas attiecīgo administratīvo struktūru (11).

| — | Kolēģija deleģē finanšu pārvaldības uzdevumus ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri tādējādi kļūst par deleģētajiem kredītrīkotājiem (AOD). Šos uzdevumus var tālāk deleģēt direktoriem, nodaļu vadītājiem un citām personām, kuras tādējādi kļūst par pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu – tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda darbības no budžeta un operāciju viedokļa. |
| --- | --- |

—

Kolēģija deleģē finanšu pārvaldības uzdevumus ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri tādējādi kļūst par deleģētajiem kredītrīkotājiem (AOD). Šos uzdevumus var tālāk deleģēt direktoriem, nodaļu vadītājiem un citām personām, kuras tādējādi kļūst par pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu – tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda darbības no budžeta un operāciju viedokļa.

| — | Revīzijas progresa komiteja pārrauga revīziju izpildi, jo īpaši Iekšējās revīzijas dienesta revīziju izpildi, taču savā pārraudzības darbā pamatojas arī uz Eiropas Revīzijas palātas revīzijām. |
| --- | --- |

—

Revīzijas progresa komiteja pārrauga revīziju izpildi, jo īpaši Iekšējās revīzijas dienesta revīziju izpildi, taču savā pārraudzības darbā pamatojas arī uz Eiropas Revīzijas palātas revīzijām.

| — | Priekšsēdētāja vadībā iestādes valdē, ko vada ģenerālsekretārs, regulāri tiekas ģenerāldirektori, kas ir atbildīgi par budžetu, cilvēkresursiem un drošību, un Juridiskā dienesta ģenerāldirektors. Loceklis(-ļi), kas atbild par budžetu un pārvaldību Priekšsēdētāja kabinetā, kā arī par budžetu, cilvēkresursiem un pārvaldību atbildīgā(-o) Komisijas locekļa(-u) kabineta vadītājs(-i) ir novērotāji. Valde nodrošina koordināciju, pārraudzību, konsultācijas un stratēģisko orientāciju korporatīvās pārvaldības jautājumos tādās jomās kā finanšu un cilvēkresursu pārvaldība, riska pārvaldība, uz rezultātiem vērsta pārvaldība, IT pārvaldība, kiberdrošība un fiziskā drošība, darbības nepārtrauktība un informācijas pārvaldība. Tādējādi iestādes valde palīdz nodrošināt, ka Komisijā ir ieviestas struktūras, procesi un administratīvā politika, kas nepieciešami, lai efektīvi un lietpratīgi īstenotu kolēģijas politiskās prioritātes un uzdevumus, kuri tai uzticēti ar Līgumiem. |
| --- | --- |

—

Priekšsēdētāja vadībā iestādes valdē, ko vada ģenerālsekretārs, regulāri tiekas ģenerāldirektori, kas ir atbildīgi par budžetu, cilvēkresursiem un drošību, un Juridiskā dienesta ģenerāldirektors. Loceklis(-ļi), kas atbild par budžetu un pārvaldību Priekšsēdētāja kabinetā, kā arī par budžetu, cilvēkresursiem un pārvaldību atbildīgā(-o) Komisijas locekļa(-u) kabineta vadītājs(-i) ir novērotāji. Valde nodrošina koordināciju, pārraudzību, konsultācijas un stratēģisko orientāciju korporatīvās pārvaldības jautājumos tādās jomās kā finanšu un cilvēkresursu pārvaldība, riska pārvaldība, uz rezultātiem vērsta pārvaldība, IT pārvaldība, kiberdrošība un fiziskā drošība, darbības nepārtrauktība un informācijas pārvaldība. Tādējādi iestādes valde palīdz nodrošināt, ka Komisijā ir ieviestas struktūras, procesi un administratīvā politika, kas nepieciešami, lai efektīvi un lietpratīgi īstenotu kolēģijas politiskās prioritātes un uzdevumus, kuri tai uzticēti ar Līgumiem.

2.3.   KOMISIJAS FINANŠU PĀRVALDĪBA

Komisijā lomas un atbildības joma finanšu pārvaldībā ir skaidri definētas (piemēram, Finanšu regulā) un tiek piemērotas. Šī ir decentralizēta pieeja ar skaidri nodalītām atbildības jomām, kuras mērķis ir radīt tādu administratīvo kultūru, kas mudina civildienesta ierēdņus uzņemties atbildību par viņu kontrolē esošajām darbībām un nodrošina viņiem kontroli pār darbībām, par kurām viņi atbild.

Komisija var arī deleģēt īpašu programmu īstenošanu izpildaģentūrām. Lēmumus par izdevumiem var arī pārvaldīt kopā ar citu iestādi vai struktūru vai ar tās starpniecību. Liela daļa budžeta tiek pārvaldīta atbilstīgi dalītas pārvaldības sistēmai kopā ar dalībvalstīm, jo īpaši struktūrfondu un lauksaimniecības jomās.

Budžeta izpildes uzdevumi ir uzticēti arī šādiem dalībniekiem:

| — | valsts aģentūrām, |
| --- | --- |

—

valsts aģentūrām,

| — | Eiropas Investīciju bankas grupai, |
| --- | --- |

—

Eiropas Investīciju bankas grupai,

| — | trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

trešām valstīm,

| — | starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai un Apvienoto Nāciju Organizācijai), |
| --- | --- |

—

starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai un Apvienoto Nāciju Organizācijai),

| — | citiem subjektiem. |
| --- | --- |

—

citiem subjektiem.

Ģenerāldirektori kā deleģētie kredītrīkotāji ir atbildīgi par finanšu resursu pareizu pārvaldību. Deleģētajiem kredītrīkotājiem ES budžeta izpildē ir jāievēro Finanšu regulas noteikumi un jāievieš atbilstoša iekšējās kontroles sistēma. Iekšējās kontroles mērķi cita starpā ir vērsti uz šādām jomām:

| — | darbību efektivitāte, lietderīgums un saimnieciskums, |
| --- | --- |

—

darbību efektivitāte, lietderīgums un saimnieciskums,

| — | finanšu kontrole un krāpšanas apkarošana, |
| --- | --- |

—

finanšu kontrole un krāpšanas apkarošana,

| — | godprātība un ētika, |
| --- | --- |

—

godprātība un ētika,

| — | cilvēkresursu pārvaldība, |
| --- | --- |

—

cilvēkresursu pārvaldība,

| — | ticamu pārskatu sniegšana, |
| --- | --- |

—

ticamu pārskatu sniegšana,

| — | saziņa, |
| --- | --- |

—

saziņa,

| — | aktīvu un informācijas aizsardzība. |
| --- | --- |

—

aktīvu un informācijas aizsardzība.

Katrs deleģētais kredītrīkotājs iekšējās kontroles sistēmu īstenošanas pārraudzībā un uzraudzībā var paļauties uz vienu vai diviem vecākajiem vai vidēja līmeņa vadītājiem, kuri atbild par riska pārvaldību un iekšējo kontroli. Komisijas centrālie dienesti sniedz norādījumus un padomus un veicina labāko praksi.

Komisijas Stratēģiskās plānošanas un programmēšanas cikla ietvaros katram kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats (“GDP”) par gadā īstenotajām darbībām un gūtajiem politikas sasniegumiem un rezultātiem. Kredītrīkotājs GDP apliecina, ka resursi ir izmantoti, piemērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, un ka viņš ir ieviesis kontroles procedūras, kas pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Komisijas līmenī ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums ir galvenais instruments, ar kura starpniecību komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par budžeta pārvaldību.

Komisijas grāmatvedis ir galvenais atbildīgais par kases pārvaldību, atgūšanas procedūrām, grāmatvedības noteikumu noteikšanu uz starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu un metožu pamata, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu un Komisijas un ES konsolidēto gada pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada pārskati, apliecinot, ka tie visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un Savienības naudas plūsmas. Gada pārskatus pieņem komisāru kolēģija. Grāmatvedis ir neatkarīga funkcija, un Komisijā viņš uzņemas lielu atbildību par finanšu pārskatu sagatavošanu. Arī Komisijas iekšējais revidents ir centralizēta un neatkarīga funkcija, kas sniedz neatkarīgas konsultācijas, atzinumus un ieteikumus par iekšējās kontroles sistēmu kvalitāti un funkcionēšanu Komisijā, ES aģentūrās un citās autonomās struktūrās.

2.4.   IZPILDES SISTĒMA

Lai nodrošinātu ES programmu spēcīgu orientāciju uz rezultātiem, ES pievienoto vērtību un pareizu pārvaldību, ir jāievieš stingras izpildes sistēmas. ES budžeta izpildes sistēma ir sīki noteikta, un uz rezultātiem vērstu budžetēšanas sistēmu standarta indeksā tās rādītājs ir augstāks nekā jebkurai Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) dalībvalstij. ES budžeta izpildes sistēmā tiek ziņots par vairākiem stratēģisko mērķu un uzdevumu veidiem un līmeņiem, tostarp par stratēģiju “Eiropa 2020” un citām politiskām prioritātēm. Ir jāņem vērā arī politikas un programmu savstarpējā papildināmība un integrēšana, kā arī dalībvalstu svarīgā loma ES budžeta izpildē.

| — | Uzdevumi, rādītāji un mērķi ir stingri noteikti programmu juridiskajā pamatā, un katru gadu Komisija par tiem ziņo, izmantojot budžeta projektam pievienotos programmu pārskatus. Tajos ir sniegta svarīgākā informācija, kas nepieciešama rūpīgai programmu izvērtēšanai un rezultātu noteikšanai: informācija par finanšu saistībām septiņiem gadiem, programmu snieguma bāzes dati (politikas rīcības sākumpunkti), gala mērķi (kas jāsasniedz līdz daudzgadu finanšu shēmas perioda beigām) un starpposma atskaites punkti. |
| --- | --- |

—

Uzdevumi, rādītāji un mērķi ir stingri noteikti programmu juridiskajā pamatā, un katru gadu Komisija par tiem ziņo, izmantojot budžeta projektam pievienotos programmu pārskatus. Tajos ir sniegta svarīgākā informācija, kas nepieciešama rūpīgai programmu izvērtēšanai un rezultātu noteikšanai: informācija par finanšu saistībām septiņiem gadiem, programmu snieguma bāzes dati (politikas rīcības sākumpunkti), gala mērķi (kas jāsasniedz līdz daudzgadu finanšu shēmas perioda beigām) un starpposma atskaites punkti.

| — | Komisija veicina uz rezultātiem vērstu kultūru visos Komisijas dienestos, lai nodrošinātu, ka resursi tiek piešķirti prioritātēm un ka visas darbības ir maksimāli efektīvas un rada pievienoto vērtību. Turklāt pēdējos gados tā ir attīstījusi pieeju, kas veicina labāku līdzsvaru starp atbilstību un rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Komisija veicina uz rezultātiem vērstu kultūru visos Komisijas dienestos, lai nodrošinātu, ka resursi tiek piešķirti prioritātēm un ka visas darbības ir maksimāli efektīvas un rada pievienoto vērtību. Turklāt pēdējos gados tā ir attīstījusi pieeju, kas veicina labāku līdzsvaru starp atbilstību un rezultātiem.

| — | ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojumā ir sniegts visaptverošs pārskats par ES budžeta izpildi, pārvaldību un aizsardzību. Tajā izklāstīts, kā ar ES budžetu tiek atbalstītas Eiropas Savienības politikas prioritātes, un aplūkoti gan rezultāti, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu, gan Komisijas ieguldījums augstāko budžeta un finanšu pārvaldības standartu nodrošināšanā un veicināšanā. |
| --- | --- |

—

ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojumā ir sniegts visaptverošs pārskats par ES budžeta izpildi, pārvaldību un aizsardzību. Tajā izklāstīts, kā ar ES budžetu tiek atbalstītas Eiropas Savienības politikas prioritātes, un aplūkoti gan rezultāti, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu, gan Komisijas ieguldījums augstāko budžeta un finanšu pārvaldības standartu nodrošināšanā un veicināšanā.

| — | Eiropas Revīzijas palāta sistemātiski un rūpīgi izvērtē budžetēšanas kvalitatīvos aspektus, tostarp snieguma aspektu; šis izvērtējums ir daļa no tās parastā gada ziņojumu iesniegšanas procesa un ir ietverts arī īpašajos ziņojumos. |
| --- | --- |

—

Eiropas Revīzijas palāta sistemātiski un rūpīgi izvērtē budžetēšanas kvalitatīvos aspektus, tostarp snieguma aspektu; šis izvērtējums ir daļa no tās parastā gada ziņojumu iesniegšanas procesa un ir ietverts arī īpašajos ziņojumos.

Visi šie elementi dod budžeta iestādei ļoti labas iespējas ņemt vērā budžeta izpildes rezultātus kā nozīmīgu faktoru lēmumu pieņemšanā par nākamā gada budžetu.

2.5.   FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

Galvenais ES finanšu pārskatu sniegšanas elements ir integrētie ES finanšu un pārskatatbildības ziņojumi, kas ietver konsolidētos ES gada pārskatus, budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojumu, kurā iekļauts novērtējuma ziņojums atbilstīgi FR 247. panta 1. punkta e) apakšpunktam, gada iekšējās revīzijas ziņojumu, nākotnes ienākošās un izejošās naudas plūsmas ilgtermiņa prognozi par nākamajiem pieciem gadiem un ziņojumu par turpmākiem pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprināšanas. Integrētajā finanšu un pārskatatbildības ziņojumā sabiedrībai katru gadu tiek sniegts visaptverošs ieskats ES finanšu un darbības situācijā.

ES konsolidētie gada pārskati sniedz finanšu informāciju par ES iestāžu, aģentūru un citu struktūru darbībām gan no uzkrājumu grāmatvedības, gan budžeta viedokļa. Minētajos pārskatos nav ietverti dalībvalstu gada pārskati.

Konsolidētie ES gada pārskati sastāv no šādām divām atsevišķām, bet savstarpēji saistītām daļām:

| a) | konsolidētie finanšu pārskati un |
| --- | --- |

a)

konsolidētie finanšu pārskati un

| b) | pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta apkopota informācija par budžeta izpildi. |
| --- | --- |

b)

pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta apkopota informācija par budžeta izpildi.

Turklāt konsolidētajiem ES gada pārskatiem ir pievienots finanšu pārskatu apspriešanas un analīzes (FSDA) dokuments, kurā rezumētas būtiskās izmaiņas un tendences finanšu pārskatos un izskaidroti nozīmīgie riski un neskaidrības, ar ko ES ir saskārusies un kas tai ir jārisina nākotnē.

Pārskatu sniegšana un pārskatatbildība Komisijā

| Integrēti finanšu un pārskatatbildības ziņojumi FR 247. pants | — | Konsolidētie ES gada pārskati |
| --- | --- | --- |

Integrēti finanšu un pārskatatbildības ziņojumi FR 247. pants

—

Konsolidētie ES gada pārskati

| — | ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums (iesk. ziņojumu par ES finanšu novērtējumu) |
| --- | --- |

—

ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums (iesk. ziņojumu par ES finanšu novērtējumu)

| — | Gada iekšējās revīzijas ziņojums |
| --- | --- |

—

Gada iekšējās revīzijas ziņojums

| — | Nākotnes ienākošās un izejošās naudas plūsmas ilgtermiņa prognoze par pieciem gadiem |
| --- | --- |

—

Nākotnes ienākošās un izejošās naudas plūsmas ilgtermiņa prognoze par pieciem gadiem

| — | Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprināšanas |
| --- | --- |

—

Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprināšanas

Citi ziņojumi

| — | Paziņojumu pakete saistībā ar runu par stāvokli Savienībā |
| --- | --- |

—

Paziņojumu pakete saistībā ar runu par stāvokli Savienībā

| — | Pārskata ziņojums par ES darbību |
| --- | --- |

—

Pārskata ziņojums par ES darbību

| — | Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati |
| --- | --- |

—

Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati

| — | Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību |
| --- | --- |

—

Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību

2.6.   ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA PROCEDŪRA

Ārējā revīzija

Eiropas Revīzijas palāta (ERP) ir ES iestāžu (un struktūru) ārējais revidents. ERP misija ir palīdzēt uzlabot ES finanšu pārvaldību, veicināt pārskatatbildību un pārredzamību un darboties kā ES pilsoņu finansiālo interešu neatkarīgam uzraudzītājam. Tās kā ES neatkarīgā ārējā revidenta funkcija ir pārbaudīt, vai ES līdzekļi tiek pienācīgi uzskaitīti, iekasēti un izlietoti saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un lietderīgi.

ERP cita starpā sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei šādus dokumentus:

| 1) | gada pārskatu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sniedzot sīku informāciju par novērojumiem attiecībā uz ES gada pārskatiem un pamatā esošajiem darījumiem; |
| --- | --- |

1)

gada pārskatu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sniedzot sīku informāciju par novērojumiem attiecībā uz ES gada pārskatiem un pamatā esošajiem darījumiem;

| 2) | atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kuru iekļauj ikgadējā ziņojumā kā ticamības deklarāciju, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan iekasētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem; kā arī |
| --- | --- |

2)

atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kuru iekļauj ikgadējā ziņojumā kā ticamības deklarāciju, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan iekasētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem; kā arī

| 3) | īpašus ziņojumus par konkrētām jomām un īpašus gada ziņojumus (piemēram, par Eiropas Attīstības fondu, par ES aģentūrām). |
| --- | --- |

3)

īpašus ziņojumus par konkrētām jomām un īpašus gada ziņojumus (piemēram, par Eiropas Attīstības fondu, par ES aģentūrām).

Budžeta izpildes apstiprinājums

Pēdējais budžeta dzīves cikla posms ir attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra. Tas ir budžeta izpildes ārējās kontroles politiskais aspekts un lēmums, ar kuru budžeta izpildes apstiprinātājiestāde (proti, Eiropas Parlaments, kurš rīkojas pēc Padomes ieteikuma) “atbrīvo” Komisiju (un citas ES struktūras) no pienākuma pārvaldīt konkrētu budžetu. Šādu lēmumu pieņem, pamatojoties uz ES konsolidēto gada pārskatu un vairāku Komisijas ziņojumu (ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums, ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc iepriekšējā gada budžeta izpildes apstiprināšanas un gada ziņojums budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par veiktajām iekšējām revīzijām) izpēti, kā arī uz Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojumu, revīzijas atzinumu (ticamības deklarāciju) un īpašajiem ziņojumiem. Tajā ir ņemtas vērā arī Komisijas rakstveida atbildes uz jautājumiem un citiem informācijas pieprasījumiem, kā arī budžeta komisāra, par galvenajām izdevumu jomām atbildīgo komisāru un ģenerāldirektoru un ģenerālsekretāra uzklausīšana Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejā (CONT).

Budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt trīs dažādi rezultāti – izpilde tiek apstiprināta, izpildes apstiprināšana tiek atlikta vai izpilde netiek apstiprināta. Budžeta izpildes apstiprināšanas gala ziņojumos ir arī iekļauti īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes lūgumi Komisijai. Par šiem lūgumiem tiek sagatavots turpmāks ziņojums, kurā Komisija izklāsta konkrētas darbības, ko tā jau ir veikusi vai plāno veikt.

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM

Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie gada pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz informāciju, kuru iestādes un struktūras sniegušas saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, 246. panta 2. punktu. Ar šo es paziņoju, ka tie ir sagatavoti saskaņā ar minētās Finanšu regulas XIII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstīti skaidrojumos par finanšu pārskatiem.

No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmusi visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmām.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Komisijas grāmatvede

2019. gada 21. jūnijs

BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR 2018. FINANŠU GADU

2018. gada Savienības budžeta izpilde

2018. gada Savienības budžeta izpilde

Pieņemtajā 2018. gada budžetā uzmanība tika koncentrēta uz divām Eiropas politikas pamatprioritātēm no to 10 prioritāšu klāsta, kuras priekšsēdētājs Ž. K. Junkers noteica šīs Komisijas pilnvaru sākumā. Pirmā prioritāte bija Eiropas reaģēšana uz jaunajām sarežģīto ģeopolitisko apstākļu radītajām problēmām, sākot no migrācijas pārvaldības un beidzot ar ES ārējo robežu aizsardzību un ES iedzīvotāju drošību. Otrā prioritāte bija stratēģiskās investīcijas un ilgtspējīga izaugsme ekonomiskās kohēzijas atbalstam un darbvietu izveidei, īpaši jauniešiem. Papildus šīm divām skaidrajām prioritātēm ES budžets un citi instrumenti 2018. gadā tika izmantoti, lai turpinātu atbalstīt lauksaimniekus un lauku attīstību, padziļinātu un stiprinātu ES dalībvalstu stratēģiskos savstarpējos savienojumus un tīklus, ieviešot digitālo vienoto tirgu un enerģētikas savienību. Komisija turpināja atbalstīt arī ES kā nozīmīgas starptautiskās ekonomiskās un politiskās partneres un starptautiskā mērogā vadošas investores un humānās palīdzības sniedzējas pozicionēšanu.

ES budžeta izdevumi 2018. gadā ietvēra 173,1 miljardu EUR saistību apropriācijās un 156,7 miljardus EUR maksājumu apropriācijās.

Gandrīz puse no līdzekļiem – 87,4 miljardi EUR saistību apropriācijās – bija paredzēta, lai veicinātu gudru un iekļaujošu izaugsmi, nodarbinātību, konkurētspēju un kohēziju. Tas ietvēra finansējumu pētniecībai un inovācijai pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, izglītībai programmā “Erasmus+”, maziem un vidējiem uzņēmumiem programmā COSME, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI), Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojuma fondam, kas ir Investīciju plāna Eiropai pamatā, kā arī dalībvalstu un reģionu konverģences sekmēšanai ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi). Turklāt no ES budžeta sniegtais atbalsts Eiropas lauksaimniekiem sasniedza 44,4 miljardus EUR maksājumos.

izaugsmi, nodarbinātību, konkurētspēju un kohēziju

Erasmus+

Eiropas lauksaimniekiem

Budžetu arī izmantoja, lai nostiprinātu Savienības ārējās robežas un risinātu migrācijas un bēgļu krīzi, finansējot darbības, kas ietvēra ārkārtas palīdzības sniegšanu, pārcelšanu, robežkontroli, pārmitināšanu, atgriešanu un bēgļu un patvēruma meklētāju integrēšanu. Visbeidzot, no budžeta turpināja finansēt programmas, ar kurām atbalsta tiesiskuma un pamattiesību aizsardzību, kā arī sociālo kohēziju, lai Eiropas sabiedrībā arī turpmāk valdītu integrējoša attieksme, brīvība un taisnīgums.

ārējās robežas

migrācijas un bēgļu krīzi

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

Vairākums Apvienotās Karalistes iedzīvotāju, kuri 2016. gada 23. jūnijā balsoja referendumā par dalību Eiropas Savienībā, nobalsoja par izstāšanos no ES. Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā oficiāli paziņoja Eiropadomei savu nodomu izstāties no ES un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom). Šādi rīkodamās, tā iedarbināja Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu, kurā ir noteikta procedūra, kā dalībvalsts var izstāties no Savienības.

Euratom

Sarunu process

Sarunu process

Komisija 2018. gada 19. martā publicēja izstāšanās līguma projektu, kurā aprakstīts sarunās panāktais progress. Izstāšanās līguma projekta finansiālā norēķina sadaļā ES un AK pirmajā sarunu posmā panākto progresu pārvērta juridiskā tekstā.

Savukārt 2018. gada 14. novembrī tika publicēts kopējs ziņojums, kurā bija pausta sarunu dalībnieku līmenī panākta vienošanās par izstāšanās līguma projekta pilnu tekstu un par uzmetumu politiskajai deklarācijai, kas nosaka satvaru turpmākajām attiecībām starp Apvienoto Karalisti un Eiropas Savienību. Tajā pašā datumā tika publicēts atjauninātais un saskaņotais izstāšanās līguma projekts, kurā AK piekrita apmaksāt visas savas saistības atbilstīgi esošajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS), kā arī iepriekšējiem finanšu plāniem, tostarp Apvienotās Karalistes daļu Savienības saistībās un iespējamās saistībās, tā, it kā tā joprojām būtu dalībvalsts. AK valdība apstiprināja izstāšanās līguma projektu 2018. gada 14. novembrī, un Eiropadome to apstiprināja tā paša gada 25. novembrī. Padome 2019. gada 11. janvārī (50. pants) apstiprināja lēmumu par izstāšanās līguma noslēgšanu un nosūtīja to Eiropas Parlamentam, lai tas dotu piekrišanu. Eiropadome pēc Apvienotās Karalistes lūguma saskaņā ar LESD 50. pantā noteikto procedūru 2019. gada 21. martā piekrita atlikt AK izstāšanos līdz 2019. gada 22. maijam – ar nosacījumu, ka parlamenta Pārstāvju palāta izstāšanās līgumu apstiprina, vēlākais, 2019. gada 29. martā, – vai līdz 2019. gada 12. aprīlim, ja līgums netiek apstiprināts līdz minētajam datumam (12). Parlamenta Pārstāvju palāta neapstiprināja izstāšanās līgumu līdz 2019. gada 29. martam, tāpēc pēc Apvienotās Karalistes atkārtota lūguma Eiropadome 2019. gada 10. aprīlī piekrita atlikt AK izstāšanos līdz 2019. gada 31. oktobrim (13). AK būtu jāizstājas ratifikācijas procedūru pabeigšanai sekojošā mēneša pirmajā dienā vai 2019. gada 1. novembrī atkarībā no tā, kurš no šiem termiņiem iestājas agrāk. Līdz jaunajam izstāšanās datumam Apvienotā Karaliste joprojām būs dalībvalsts ar visām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar LES 50. pantu, un Apvienotajai Karalistei ir tiesības jebkurā brīdī atsaukt savu paziņojumu.

12

13

Finansiālais norēķins un ES 2018. gada pārskati

Finansiālais norēķins un ES 2018. gada pārskati

Izstāšanās līguma projektā, ko publicēja 2018. gada 14. novembrī, bija norādīts, ka saistībā ar finansiālo norēķinu AK apmaksās visas savas saistības esošajā DFS un iepriekšējos finanšu plānos tā, it kā tā joprojām būtu dalībvalsts. Konkrētāk, izstāšanās līguma projektā ir norādīts, ka Apvienotā Karaliste maksā Savienībai savu daļu no šādiem maksājumiem:

| — | Savienības budžeta saistības un Savienības decentralizēto aģentūru budžeta saistības, kas nav samaksātas līdz 2020. gada 31. decembrim, – skatīt izstāšanās līguma projekta 140. pantu, |
| --- | --- |

—

Savienības budžeta saistības un Savienības decentralizēto aģentūru budžeta saistības, kas nav samaksātas līdz 2020. gada 31. decembrim, – skatīt izstāšanās līguma projekta 140. pantu,

| — | Savienības saistību, kas radušās līdz 2020. gada 31. decembrim, finansējums ar dažiem izņēmumiem – skatīt 142. pantu, |
| --- | --- |

—

Savienības saistību, kas radušās līdz 2020. gada 31. decembrim, finansējums ar dažiem izņēmumiem – skatīt 142. pantu,

| — | iespējamās Savienības finanšu saistības par finanšu darbībām, kuras apstiprinātas vai par kurām pieņemts lēmums līdz izstāšanās datumam, – skatīt 143. un 144. pantu, un |
| --- | --- |

—

iespējamās Savienības finanšu saistības par finanšu darbībām, kuras apstiprinātas vai par kurām pieņemts lēmums līdz izstāšanās datumam, – skatīt 143. un 144. pantu, un

| — | maksājumi, kas jāveic iespējamo Savienības saistību apmaksai saistībā ar tiesvedību par Savienības finanšu interesēm (ja fakti, kas ir šo lietu pamatā, radušies ne vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī), – skatīt 147. pantu. |
| --- | --- |

—

maksājumi, kas jāveic iespējamo Savienības saistību apmaksai saistībā ar tiesvedību par Savienības finanšu interesēm (ja fakti, kas ir šo lietu pamatā, radušies ne vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī), – skatīt 147. pantu.

Tā kā Apvienotā Karaliste izstāšanās līgumu nebija ratificējusi, šo pārskatu parakstīšanas brīdī faktiskais izstāšanās datums un veids (ar vienošanos vai bez vienošanās) vēl nav zināms. Ņemot vērā pašreizējo situāciju, nav finansiālas ietekmes, par ko ziņot ES konsolidētajos 2018. gada pārskatos.

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (14)

14

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| BILANCE | 13 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 14 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 15 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS | 16 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM | 17 |
| --- | --- |

| 1. | NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA | 17 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | SKAIDROJUMI PAR BILANCI | 30 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU | 57 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM | 84 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA | 86 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA | 86 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANCE

BILANCE

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1. | 446 | 405 |
| Materiālie pamatlīdzekļi | 2.2. | 11 185 | 10 745 |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi | 2.3. | 591 | 581 |
| Finanšu aktīvi | 2.4. | 65 231 | 59 980 |
| Priekšfinansējums | 2.5. | 26 006 | 25 022 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6. | 416 | 611 |
| | | 103 875 | 97 344 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Finanšu aktīvi | 2.4. | 4 168 | 8 655 |
| Priekšfinansējums | 2.5. | 23 968 | 24 005 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6. | 24 248 | 11 755 |
| Krājumi | 2.7. | 73 | 295 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.8. | 18 113 | 24 111 |
| | | 70 570 | 68 821 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 174 444 | 166 165 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | 2.9. | (80 456 ) | (73 122 ) |
| Uzkrājumi | 2.10. | (3 281 ) | (2 880 ) |
| Finanšu saistības | 2.11. | (53 289 ) | (50 063 ) |
| | | (137 025 ) | (126 065 ) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Uzkrājumi | 2.10. | (852) | (659) |
| Finanšu saistības | 2.11. | (2 617 ) | (6 850 ) |
| Parādi kreditoriem | 2.12. | (32 227 ) | (39 048 ) |
| Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi | 2.13. | (63 186 ) | (63 902 ) |
| | | (98 882 ) | (110 459 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (235 907 ) | (236 524 ) |
| NETO AKTĪVI | | (61 463 ) | (70 359 ) |
| Rezerves | 2.14. | 4 961 | 4 876 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas
   (*1) | 2.15. | (66 424 ) | (75 234 ) |
| NETO AKTĪVI | | (61 463 ) | (70 359 ) |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

2.1.

2.1.

446

446

405

405

Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

2.2.

2.2.

11 185

11 185

10 745

10 745

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

2.3.

2.3.

591

591

581

581

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.4.

2.4.

65 231

65 231

59 980

59 980

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.

2.5.

26 006

26 006

25 022

25 022

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6.

2.6.

416

416

611

611

103 875

103 875

97 344

97 344

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.4.

2.4.

4 168

4 168

8 655

8 655

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.

2.5.

23 968

23 968

24 005

24 005

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6.

2.6.

24 248

24 248

11 755

11 755

Krājumi

Krājumi

2.7.

2.7.

73

73

295

295

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.8.

2.8.

18 113

18 113

24 111

24 111

70 570

70 570

68 821

68 821

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

174 444

174 444

166 165

166 165

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

2.9.

2.9.

(80 456 )

(80 456 )

(73 122 )

(73 122 )

Uzkrājumi

Uzkrājumi

2.10.

2.10.

(3 281 )

(3 281 )

(2 880 )

(2 880 )

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.11.

2.11.

(53 289 )

(53 289 )

(50 063 )

(50 063 )

(137 025 )

(137 025 )

(126 065 )

(126 065 )

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Uzkrājumi

Uzkrājumi

2.10.

2.10.

(852)

(852)

(659)

(659)

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.11.

2.11.

(2 617 )

(2 617 )

(6 850 )

(6 850 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

2.12.

2.12.

(32 227 )

(32 227 )

(39 048 )

(39 048 )

Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātās maksas un nākamo periodu ienākumi

2.13.

2.13.

(63 186 )

(63 186 )

(63 902 )

(63 902 )

(98 882 )

(98 882 )

(110 459 )

(110 459 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(235 907 )

(235 907 )

(236 524 )

(236 524 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

Rezerves

Rezerves

2.14.

2.14.

4 961

4 961

4 876

4 876

No dalībvalstīm pieprasāmās summas
   (*1)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

*1

2.15.

2.15.

(66 424 )

(66 424 )

(75 234 )

(75 234 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 2018. g. | 2017. g. |
| IEŅĒMUMI | | | |
| Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi | | | |
| NKI resursi | 3.1. | 105 780 | 78 620 |
| Tradicionālie pašu resursi | 3.2. | 22 767 | 20 520 |
| PVN resursi | 3.3. | 17 624 | 16 947 |
| Naudas sodi | 3.4. | 6 740 | 4 664 |
| Izdevumu atgūšana | 3.5. | 2 215 | 1 879 |
| Citi | 3.6. | 3 312 | 10 376 |
| | | 158 438 | 133 006 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi | | | |
| Finanšu ieņēmumi | 3.7. | 3 115 | 1 845 |
| Citi | 3.8. | 1 379 | 1 332 |
| | | 4 494 | 3 177 |
| Kopā ieņēmumi | | 162 932 | 136 183 |
| IZDEVUMI | | | |
| Īstenojušas dalībvalstis | 3.9. | | |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | | (43 527 ) | (44 289 ) |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | | (13 149 ) | (11 359 ) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | | (30 230 ) | (17 650 ) |
| Eiropas Sociālais fonds | | (11 935 ) | (7 353 ) |
| Citi | | (2 826 ) | (1 253 ) |
| Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi | 3.10. | (17 551 ) | (15 738 ) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 3.11. | (3 396 ) | (2 667 ) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | 3.11. | (4 016 ) | (4 115 ) |
| Īstenojuši citi subjekti | 3.11. | (3 569 ) | (1 478 ) |
| Personāla un pensiju izmaksas | 3.12. | (10 929 ) | (10 002 ) |
| Izmaiņas aktuāra pieņēmumos par darbinieku pabalstiem | 3.13. | — | (3 544 ) |
| Finanšu izmaksas | 3.14. | (1 677 ) | (1 896 ) |
| Citi izdevumi | 3.15. | (6 208 ) | (6 756 ) |
| Izdevumi kopā | | (149 014 ) | (128 101 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | | 13 918 | 8 082 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

2018. g.

2017. g.

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi

NKI resursi

NKI resursi

3.1.

3.1.

105 780

105 780

78 620

78 620

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

3.2.

3.2.

22 767

22 767

20 520

20 520

PVN resursi

PVN resursi

3.3.

3.3.

17 624

17 624

16 947

16 947

Naudas sodi

Naudas sodi

3.4.

3.4.

6 740

6 740

4 664

4 664

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

3.5.

3.5.

2 215

2 215

1 879

1 879

Citi

Citi

3.6.

3.6.

3 312

3 312

10 376

10 376

158 438

158 438

133 006

133 006

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

3.7.

3.7.

3 115

3 115

1 845

1 845

Citi

Citi

3.8.

3.8.

1 379

1 379

1 332

1 332

4 494

4 494

3 177

3 177

Kopā ieņēmumi

Kopā ieņēmumi

162 932

162 932

136 183

136 183

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Īstenojušas dalībvalstis

Īstenojušas dalībvalstis

3.9.

3.9.

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

(43 527 )

(43 527 )

(44 289 )

(44 289 )

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

(13 149 )

(13 149 )

(11 359 )

(11 359 )

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

(30 230 )

(30 230 )

(17 650 )

(17 650 )

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

(11 935 )

(11 935 )

(7 353 )

(7 353 )

Citi

Citi

(2 826 )

(2 826 )

(1 253 )

(1 253 )

Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi

Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi

3.10.

3.10.

(17 551 )

(17 551 )

(15 738 )

(15 738 )

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

3.11.

3.11.

(3 396 )

(3 396 )

(2 667 )

(2 667 )

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

3.11.

3.11.

(4 016 )

(4 016 )

(4 115 )

(4 115 )

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

3.11.

3.11.

(3 569 )

(3 569 )

(1 478 )

(1 478 )

Personāla un pensiju izmaksas

Personāla un pensiju izmaksas

3.12.

3.12.

(10 929 )

(10 929 )

(10 002 )

(10 002 )

Izmaiņas aktuāra pieņēmumos par darbinieku pabalstiem

Izmaiņas aktuāra pieņēmumos par darbinieku pabalstiem

3.13.

3.13.

—

(3 544 )

(3 544 )

Finanšu izmaksas

Finanšu izmaksas

3.14.

3.14.

(1 677 )

(1 677 )

(1 896 )

(1 896 )

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.15.

3.15.

(6 208 )

(6 208 )

(6 756 )

(6 756 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(149 014 )

(149 014 )

(128 101 )

(128 101 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

13 918

13 918

8 082

8 082

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 13 918 | 8 082 |
| Pamatdarbība | | |
| Amortizācija | 104 | 99 |
| Nolietojums | 998 | 888 |
| Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse) | — | — |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | 1 041 | 497 |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | (947) | (3 557 ) |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | (12 299 ) | (745) |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | 222 | (130) |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums) | 7 334 | 5 891 |
| Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | 594 | 928 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | (1 007 ) | (438) |
| Kreditoriem maksājamo parādu palielinājums/(samazinājums) | (6 821 ) | (957) |
| Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) | (716) | (3 678 ) |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi | (556) | (6 405 ) |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā) | (4 396 ) | — |
| Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas | (71) | 3 |
| Ieguldījumu darbība | | |
| Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | (1 583 ) | (1 687 ) |
| Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | (9) | (53) |
| Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums | (1 811 ) | (3 190 ) |
| Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums | 7 | (22) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 24 111 | 28 585 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 18 113 | 24 111 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

13 918

13 918

8 082

8 082

Pamatdarbība

Pamatdarbība

Amortizācija

Amortizācija

104

104

99

99

Nolietojums

Nolietojums

998

998

888

888

Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse)

Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse)

—

—

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

1 041

1 041

497

497

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(947)

(947)

(3 557 )

(3 557 )

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(12 299 )

(12 299 )

(745)

(745)

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

222

222

(130)

(130)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums)

7 334

7 334

5 891

5 891

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

594

594

928

928

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(1 007 )

(1 007 )

(438)

(438)

Kreditoriem maksājamo parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoriem maksājamo parādu palielinājums/(samazinājums)

(6 821 )

(6 821 )

(957)

(957)

Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto maksu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

(716)

(716)

(3 678 )

(3 678 )

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

(556)

(556)

(6 405 )

(6 405 )

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā)

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā)

(4 396 )

(4 396 )

—

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

(71)

(71)

3

3

Ieguldījumu darbība

Ieguldījumu darbība

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(1 583 )

(1 583 )

(1 687 )

(1 687 )

Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(9)

(9)

(53)

(53)

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

(1 811 )

(1 811 )

(3 190 )

(3 190 )

Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

7

7

(22)

(22)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

24 111

24 111

28 585

28 585

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

18 113

18 113

24 111

24 111

PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

PĀRSKATS PAR PĀRMAIŅĀM NETO AKTĪVOS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Citas rezerves | Patiesās vērtības rezerve | Neto aktīvi |
| ATLIKUMS 31.12.2016. | (76 881 ) | 4 516 | 325 | (72 040 ) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | (20) | 20 | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | — | — | (2) | (2) |
| Citi | (11) | 62 | (46) | 5 |
| Dalībvalstīm kreditētie 2016. gada budžeta rezultāti | (6 405 ) | — | — | (6 405 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 8 082 | — | — | 8 082 |
| ATLIKUMS 31.12.2017. | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | (186) | 186 | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | — | — | (47) | (47) |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Citi | 30 | (54) | — | (24) |
| Dalībvalstīm kreditētie 2017. gada budžeta rezultāti | (556) | — | — | (556) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 13 918 | — | — | 13 918 |
| ATLIKUMS 31.12.2018. | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |

Miljonos EUR

No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Citas rezerves

Patiesās vērtības rezerve

Neto aktīvi

ATLIKUMS 31.12.2016.

ATLIKUMS 31.12.2016.

(76 881 )

(76 881 )

4 516

4 516

325

325

(72 040 )

(72 040 )

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

(20)

(20)

20

20

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Citi

Citi

(11)

(11)

62

62

(46)

(46)

5

5

Dalībvalstīm kreditētie 2016. gada budžeta rezultāti

Dalībvalstīm kreditētie 2016. gada budžeta rezultāti

(6 405 )

(6 405 )

—

—

(6 405 )

(6 405 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

8 082

8 082

—

—

8 082

8 082

ATLIKUMS 31.12.2017.

ATLIKUMS 31.12.2017.

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

(186)

(186)

186

186

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Citi

Citi

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Dalībvalstīm kreditētie 2017. gada budžeta rezultāti

Dalībvalstīm kreditētie 2017. gada budžeta rezultāti

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

ATLIKUMS 31.12.2018.

ATLIKUMS 31.12.2018.

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

ES grāmatvedības uzskaiti kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (15), turpmāk dēvētu par “Finanšu regulu” (FR).

15

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 80. pantu, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (SPSGS). Minētie Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi jāpiemēro visām iestādēm un ES struktūrām, uz kurām attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un finanšu pārskatu uzrādīšanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu.

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Pārskatīti EGN, kuri ir spēkā gada pārskata periodiem, kas sākās 2018. gada 1. janvārī vai vēlāk

Kārtējā gadā par obligāti piemērojamiem kļuva šādi Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi:

| — | pārskatītais 12. EGN “Darbinieku pabalsti”. Pārskatīto 12. EGN grāmatvedis pieņēma 2017. gadā, un tas ir balstīts uz jauno 39. SPSGS “Darbinieku pabalsti”, kas publicēts 2016. gada jūlijā. Pārskatītā 12. EGN pirmajai piemērošanai nebija būtiskas ietekmes uz ES konsolidētajiem finanšu pārskatiem, izņemot to, ka peļņa vai zaudējumi no izmaiņām aktuāra pieņēmumos saskaņā ar pārskatīto EGN ir tieši jāatzīst neto aktīvos, nevis pārpalikumā vai deficītā, kā tas bija prasīts iepriekš. |
| --- | --- |

—

pārskatītais 12. EGN “Darbinieku pabalsti”. Pārskatīto 12. EGN grāmatvedis pieņēma 2017. gadā, un tas ir balstīts uz jauno 39. SPSGS “Darbinieku pabalsti”, kas publicēts 2016. gada jūlijā. Pārskatītā 12. EGN pirmajai piemērošanai nebija būtiskas ietekmes uz ES konsolidētajiem finanšu pārskatiem, izņemot to, ka peļņa vai zaudējumi no izmaiņām aktuāra pieņēmumos saskaņā ar pārskatīto EGN ir tieši jāatzīst neto aktīvos, nevis pārpalikumā vai deficītā, kā tas bija prasīts iepriekš.

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2018. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

ES nav piemērojusi turpmāk uzskaitītos jaunos EGN, ko Komisijas grāmatvedis ir pieņēmis, bet kas vēl nav stājušies spēkā:

| — | jauns 20. EGN “Apvienošana publiskajā sektorā” (spēkā pārskata periodiem, kas sākas 2019. gada 1. janvārī vai vēlāk). 20. EGN, kas pamatojas uz 40. SPSGS “Apvienošana publiskajā sektorā”, nosaka publiskajā sektorā veiktas apvienošanas klasifikāciju, proti, to iedala divos dažādos veidos atkarībā no tā, vai darījumu kontrolē kopīgi: i) apvienošanās, kad darījuma pamatā ir ar ES apvienotā subjekta uzskaites vērtība, un ii) iegāde, kad darījums pamatojas uz ES iegādātā subjekta patiesajām vērtībām iegādes datumā. Abos gadījumos ir noteiktas atšķirīgas prasības un informācijas atklāšanas līmeņi, lai ES finanšu pārskatu lietotāji labāk izprastu to sekas.
  Pirmreizējās piemērošanas gadā ietekme uz ES finanšu pārskatiem būs atkarīga no tā, vai šajā periodā ES publiskajā sektorā veiks apvienošanas darījumus. |
| --- | --- |

—

jauns 20. EGN “Apvienošana publiskajā sektorā” (spēkā pārskata periodiem, kas sākas 2019. gada 1. janvārī vai vēlāk). 20. EGN, kas pamatojas uz 40. SPSGS “Apvienošana publiskajā sektorā”, nosaka publiskajā sektorā veiktas apvienošanas klasifikāciju, proti, to iedala divos dažādos veidos atkarībā no tā, vai darījumu kontrolē kopīgi: i) apvienošanās, kad darījuma pamatā ir ar ES apvienotā subjekta uzskaites vērtība, un ii) iegāde, kad darījums pamatojas uz ES iegādātā subjekta patiesajām vērtībām iegādes datumā. Abos gadījumos ir noteiktas atšķirīgas prasības un informācijas atklāšanas līmeņi, lai ES finanšu pārskatu lietotāji labāk izprastu to sekas.

Pirmreizējās piemērošanas gadā ietekme uz ES finanšu pārskatiem būs atkarīga no tā, vai šajā periodā ES publiskajā sektorā veiks apvienošanas darījumus.

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. ES kā publiskā sektora subjektam ir konkrēti mērķi – sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt subjekta pārskatatbildību par tam uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS aprakstītie: patiess atspoguļojums, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, uzrādīšanas konsekvence, būtiskums, apkopošana, ieskaitīšana un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu kvalitatīvie rādītāji ir būtiskums, patiesa atspoguļošana (uzticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas darbības joma

Konsolidācijas darbības joma

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļauti visi nozīmīgie kontrolētie subjekti (t. i., ES iestādes, tostarp Komisija, un ES aģentūras), asociētie uzņēmumi un kopuzņēmumi. Pilns konsolidēto subjektu saraksts ir sniegts ES finanšu pārskatu 9. skaidrojumā. Patlaban tajā ir iekļauti 52 kontrolētie subjekti un 1 asociētais uzņēmums. Subjektus, uz kuriem attiecas konsolidācija, bet kuri nav būtiski ES konsolidētajiem finanšu pārskatiem kopumā, nav nepieciešams konsolidēt vai uzskaitīt, izmantojot pašu kapitāla metodi, ja tas ES radītu pārmērīgu laika patēriņu vai izmaksas. Šādus subjektus dēvē par “mazajiem subjektiem”, un tie ir atsevišķi uzskaitīti 9. skaidrojumā. 2018. gadā kopumā septiņi subjekti tika klasificēti kā mazie subjekti.

9.

9.

Kontrolētie subjekti

Kontrolētie subjekti

Lēmumu iekļaut subjektu konsolidācijā pieņem, pamatojoties uz kontroles koncepciju. Kontrolētie subjekti ir visi subjekti, par kuriem ES saņem vai ir tiesīga saņemt mainīgu ieguvumu no tās iesaistes un no kuriem gūtā minētā ieguvuma veidu un summu ES var ietekmēt, izmantojot savu varu pār šo otru subjektu. Šādai varai jābūt patlaban īstenojamai un jābūt saistītai ar subjekta attiecīgajām darbībām. Kontrolētie subjekti tiek pilnībā konsolidēti. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: subjekta izveide ar dibināšanas līgumiem vai sekundārajiem tiesību aktiem, subjekta finansēšana no ES budžeta, balsstiesības vadības struktūrās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Katrs subjekts tiek vērtēts atsevišķi, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu no iepriekš minētajiem kritērijiem, lai kontroli uzskatītu par pastāvošu, vai ir jāizpildās tiem visiem.

Saskaņā ar šo pieeju uzskata, ka ES iestādes (izņemot Eiropas Centrālo banku) un aģentūras (izņemot kādreizējā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi tiek konsolidētas. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu subjektu.

Ir izslēgti visi būtiskie ES kontrolēto subjektu savstarpējie darījumi un atlikumi, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar šādiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopīgas struktūras

Kopīgas struktūras

Kopīga struktūra ir struktūra, kuru kopīgi kontrolē ES un viena vai vairākas citas puses. Kopīga kontrole ir struktūras kontroles savstarpēja dalīšana, kas noteikta ar līgumu un kas pastāv tikai tad, kad, pieņemot lēmumus par attiecīgajām darbībām, ir vajadzīgs to pušu vienprātīgs apstiprinājums, kuras savstarpēji dala kontroli. Kopīgas struktūras var būt gan kopīgas darbības, gan kopuzņēmumi. Gadījumā, ja kopīgā struktūra organizēta, izmantojot atsevišķu vienību, un kopīgās struktūras dalībniekiem ir tiesības uz šīs struktūras neto aktīviem, šādu kopīgo struktūru klasificē kā kopuzņēmumu. Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. skaidrojumu). Ja pusēm saistībā ar struktūru ir tiesības uz aktīviem un pienākumi attiecībā uz saistībām, šādu kopīgo struktūru klasificē kā kopīgu darbību. Saistībā ar savu dalību kopīgās darbībās ES savos finanšu pārskatos atzīst: savus aktīvus un saistības, ieņēmumus un izdevumus, kā arī savu daļu no aktīviem, saistībām, ieņēmumiem un izdevumiem, kas tiek turēti vai radušies kopīgi.

1.5.4.

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi ir tādi subjekti, kuros ES tieši vai netieši ir būtiska ietekme, bet kurus tā nekontrolē. Pieņem, ka būtiska ietekme pastāv, ja ES tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību. Līdzdalību asociētajos uzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. skaidrojumu).

1.5.4.

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

ES darbinieku veselības apdrošināšanas kopīgās shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā. Tomēr ES nekontrolē šos subjektus, tāpēc tie nav konsolidēti tās finanšu pārskatos.

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Grāmatvedības gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.4.1.   
  Valūta un konvertācijas pamats

Valūta un konvertācijas pamats

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, ja vien nav norādīts citādi, un euro ir ES darbības un pārskatu sniegšanas valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā konvertē euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kas radušies ārvalstu valūtas darījumu norēķinos un pārrēķinot ārvalstu valūtā izteiktus monetāros aktīvus un saistības atbilstoši valūtas kursam gada beigās, norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu instrumentiem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, iekļauj patiesās vērtības rezervē.

Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas materiālajiem pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro atbilstoši kursam to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro maiņas kurss

Euro maiņas kurss

| Valūta | 31.12.2018. | 31.12.2017. | Valūta | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,3014 | 4,177 |
| CZK | 25,7240 | 25,5350 | RON | 4,6635 | 4,6585 |
| DKK | 7,4673 | 7,4449 | SEK | 10,2548 | 9,8438 |
| GBP | 0,8945 | 0,8872 | CHF | 1,1269 | 1,1702 |
| HRK | 7,4125 | 7,4400 | JPY | 125,8500 | 135,01 |
| HUF | 320,9800 | 310,3300 | USD | 1,145 | 1,1993 |

Valūta

31.12.2018.

31.12.2017.

Valūta

31.12.2018.

31.12.2017.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,3014

4,3014

4,177

4,177

CZK

CZK

25,7240

25,7240

25,5350

25,5350

RON

RON

4,6635

4,6635

4,6585

4,6585

DKK

DKK

7,4673

7,4673

7,4449

7,4449

SEK

SEK

10,2548

10,2548

9,8438

9,8438

GBP

GBP

0,8945

0,8945

0,8872

0,8872

CHF

CHF

1,1269

1,1269

1,1702

1,1702

HRK

HRK

7,4125

7,4125

7,4400

7,4400

JPY

JPY

125,8500

125,8500

135,01

135,01

HUF

HUF

320,9800

320,9800

310,3300

310,3300

USD

USD

1,145

1,145

1,1993

1,1993

1.4.2.   
  Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietver summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz visticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses cita starpā ietver aplēses par turpmāk minēto: darbinieku pabalstu saistību summas, uzkrājumi, finanšu risks saistībā ar krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātie ieņēmumi un maksas, iespējamie aktīvi un saistības, nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu vērtības samazinājuma pakāpe un summas, kas uzrādītas skaidrojumos par finanšu instrumentiem. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   
  Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrāto amortizāciju un vērtības samazinājumu. Aktīvus amortizē pēc lineārās metodes visā to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā (3–11 gadi). Nemateriālo aktīvu aplēstais lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti attiecīgie ES grāmatvedības noteikumu kritēriji, un izdevumi attiecas tikai uz aktīva izstrādes periodu. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.5.2.   
  Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

Visus materiālos pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājums. Izmaksās ir ietverti izdevumi, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi, radīšanu vai pārvešanu.

Turpmākās izmaksas pēc vajadzības iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, ja ir iespējams, ka ar attiecīgo izmaksu posteni saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu izmantos ES un izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas ieskaita finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Uz zemi un mākslas darbiem netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina šādi, izmantojot lineāro metodi, lai to izmaksas, no kurām atņemta to atlikusī vērtība, sadalītu pa visu aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laiku:

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | No 4 % līdz 10 % |
| Kosmosa aktīvi | No 8 % līdz 25 % |
| Aprīkojums un iekārtas | No 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles un transportlīdzekļi | No 0 % līdz 25 % |
| Datortehnika | No 25 % līdz 33 % |
| Citi | No 10 % līdz 33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

Ēkas

No 4 % līdz 10 %

No 4 % līdz 10 %

Kosmosa aktīvi

Kosmosa aktīvi

No 8 % līdz 25 %

No 8 % līdz 25 %

Aprīkojums un iekārtas

Aprīkojums un iekārtas

No 10 % līdz 25 %

No 10 % līdz 25 %

Mēbeles un transportlīdzekļi

Mēbeles un transportlīdzekļi

No 0 % līdz 25 %

No 0 % līdz 25 %

Datortehnika

Datortehnika

No 25 % līdz 33 %

No 25 % līdz 33 %

Citi

Citi

No 10 % līdz 33 %

No 10 % līdz 33 %

Peļņu vai zaudējumus no aktīva atsavināšanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā aktīva uzskaites vērtību, un iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Noma

Materiālo aktīvu nomu, ja ES būtībā uzņemas visus riskus un gūst visu labumu, ko rada īpašumtiesības, klasificē kā finanšu nomu. Nomas sākumā finanšu nomu kapitalizē nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā – atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Finanšu nomas maksājuma procentu daļu atspoguļo izdevumos visā nomas periodā, nenomaksātajam atlikumam piemērojot nemainīgu periodisku likmi. Nomas saistības, no kurām atskaitītas finanšu maksas, tiek ietvertas finanšu saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa saistībās). Finanšu izmaksu procentu daļu atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā, piemērojot nemainīgu periodisku procentu likmi atlikušajām saistībām katrā periodā. Finanšu nomā turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no šādiem periodiem: aktīva lietderīgās lietošanas laiks vai nomas termiņš.

Nomu, kurā iznomātājs patur būtisku daļu no riska un ieguvumiem saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo kā izdevumus finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro metodi.

1.5.3.   
  Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu pārbauda to vērtības samazinājumu. Aktīviem, kuriem nosaka amortizāciju/nolietojumu, vērtības samazinājumu pārskata ikreiz, kad notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo (darba) summu. Atgūstamā (darba) summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai (darba) summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo (darba) summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4.   
  Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītus ieguldījumus sākotnēji atzīst, ņemot vērā izmaksas, kas ir uzskaites vērtība, kuru vēlāk palielina vai samazina, lai atzītu ES daļu ieguldījumu saņēmēja pārpalikumā vai deficītā pēc iegādes datuma. ES daļu ieguldījumu saņēmēja pārpalikumā vai deficītā atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļu ieguldījumu saņēmēja pašu kapitāla pārmaiņās atzīst rezervē neto aktīvos. Ieguldījumu bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No ieguldījumiem saņemtā peļņas daļa samazina aktīva uzskaites vērtību.

Ja ES deficīta daļa ieguldījumā, ko uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ir vienāda ar tās līdzdalību ieguldījumā vai pārsniedz to, ES pārtrauc atzīt savu daļu turpmākajos zaudējumos (“neatzītie zaudējumi”). Kad ES līdzdalība ir samazināta līdz nullei, papildu zaudējumi tiek segti un saistības tiek atzītas tikai, ja ES ir radušies juridiski vai prakses radīti pienākumi vai tā ir veikusi maksājumus subjekta vārdā.

Ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, jāveic daļēja norakstīšana līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka atbilstīgi 1.5.3. skaidrojumam. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

1.5.3.

Ja ES līdzdalība ieguldījumu kapitāla fondā ir 20 % vai vairāk, tā necenšas īstenot būtisku ietekmi. Tāpēc šādus fondus uzskata par finanšu instrumentiem un klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Asociētos uzņēmumus un kopuzņēmumus, kas klasificēti kā mazie subjekti, neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. ES iemaksas šajos subjektos tiek uzskaitītas kā attiecīgā perioda izdevumi.

1.5.5.   
  Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Klasifikācija

ES savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā; aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi; pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu, un tā tiek atkārtoti novērtēta katrā bilances datumā.

(i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvu klasificē kā piederīgu šai kategorijai, ja tas iegādāts pārsvarā pārdošanai īstermiņā vai subjekts to paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Minētās kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no bilances datuma.

(ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot attiecīgo debitoru parādu, vai gadījumos, kad ES pārņem sākotnējā aizdevēja tiesības pēc tam, kad ES veikusi maksājumu atbilstīgi garantijas līgumam. Maksājumi, kuru termiņš ir 12 mēneši pēc bilances datuma, tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi. Maksājumi, kuru termiņš ir vairāk nekā 12 mēneši pēc bilances datuma, tiek klasificēti kā ilgtermiņa aktīvi. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par trīs mēnešiem.

(iii)   Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētu termiņu, attiecībā uz kuriem ES ir pozitīva apņemšanās un iespējas tos turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā ES nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

(iv)   Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iekļauti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no tā, cik ilgi ES plāno tos turēt. Ieguldījumus subjektos, kas nav nedz konsolidēti, nedz uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un cita veida kapitāla ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus) arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā, proti, datumā, kurā ES uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas tiek ieskaitītas izdevumos finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība), ja vien šā instrumenta patiesā vērtība nav pierādīta salīdzinājumā ar citiem novērojamajiem pašreizējiem tirgus darījumiem ar to pašu instrumentu vai pamatojoties uz vērtēšanas metodi, kuras mainīgie rādītāji ietver tikai novērojamo tirgu datus (piemēram, dažu atvasināto instrumentu līgumu gadījumā). Tomēr, ja tiek piešķirts ilgtermiņa aizdevums bez procentu likmes vai ar likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Piešķirtos aizdevumus novērtē to nominālsummā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Tā iemesli ir izklāstīti turpmāk.

| — | ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav iespējas izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati reprezentē tirgu. Tā kā iespējas izmaksu “opcija” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām. |
| --- | --- |

—

ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav iespējas izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati reprezentē tirgu. Tā kā iespējas izmaksu “opcija” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām.

| — | Papildus tam, tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, ar ko varētu salīdzināt, procentu likme, kas ES būtu jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme. |
| --- | --- |

—

Papildus tam, tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, ar ko varētu salīdzināt, procentu likme, kas ES būtu jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme.

| — | Turklāt šo aizdevumu gadījumā aizdevumi un aizņēmumi cits citu līdzsvaro to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

—

Turklāt šo aizdevumu gadījumā aizdevumi un aizņēmumi cits citu līdzsvaro to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai ES būtībā ir nodevusi citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Turpmākais novērtējums

| a) | Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā “Finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas. |
| --- | --- |

a)

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā “Finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas.

| b) | Aizdevumus un debitoru parādus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

b)

Aizdevumus un debitoru parādus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

| c) | Līdz termiņa beigām turētos aktīvus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. ES pašlaik nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu. |
| --- | --- |

c)

Līdz termiņa beigām turētos aktīvus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. ES pašlaik nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu.

| d) | Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē, izņemot valūtas pārrēķina starpību monetāriem aktīviem, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu atzīšana tiek pārtraukta vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. |
| --- | --- |

d)

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē, izņemot valūtas pārrēķina starpību monetāriem aktīviem, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu atzīšana tiek pārtraukta vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās piedāvātās cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus (kā arī nekotētiem vērtspapīriem un ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem), ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespējas līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos, kas klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi un kam nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tiek novērtēti pēc attiecināmās neto aktīvu vērtības, ko uzskata par to patiesās vērtības ekvivalentu.

Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu ieguldījumu patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav kotētas tirgus cenas, šādus ieguldījumus novērtē, ņemot vērā to izmaksas, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīva vērtība samazinās un zaudējumus atzīst tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi par vērtības samazinājumu viena vai vairāku tādu notikumu rezultātā, kuri risinājušies pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē aplēstās finanšu aktīva nākotnes naudas plūsmas, un šādu ietekmi var ticami aplēst. Katrā pārskata datumā ES novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies.

a)   Aktīvi, kurus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ir radušies vērtības samazinājuma zaudējumi aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kurus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, šo zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un aplēsto nākotnes naudas plūsmu pašreizējo vērtību (izņemot nākotnes kredītzaudējumus, kas vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina un zaudējumu summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme. Nodrošināta finanšu aktīva aplēsto nākotnes naudas plūsmu pašreizējās vērtības aprēķinā tiek atspoguļotas naudas plūsmas, ko var radīt atsavināšana, atskaitot nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai atsavināšana ir iespējama vai ne. Ja kādā no nākamajiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šo samazinājumu var objektīvi attiecināt uz notikumu, kas norisinājies pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzītos vērtības samazinājuma zaudējumus apvērš, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

b)   Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Tādu kapitālieguldījumu gadījumā, kuri klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, ņem vērā, vai vērtspapīra patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kumulatīvos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīta šā finanšu aktīva vērtības samazinājuma summa, kas iepriekš atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās parāda instrumenta, kas klasificēts kā pārdošanai pieejams finanšu aktīvs, patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

1.5.6.   
  Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita izmaksās vai arī neto pārdošanas vērtībā atkarībā no tā, kura no abām summām ir mazāka. Izmaksas tiek noteiktas, izmantojot metodi “pirmais iekšā – pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu izmaksas, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās pieskaitāmās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē izmaksās vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās atkarībā no tā, kura no šīm summām ir mazāka. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

FIFO

1.5.7.   
  Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai tiesību pamataktā. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, tam ir pienākums atmaksāt avansā piešķirto priekšfinansējumu ES. Priekšfinansējuma summu var samazināt (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (tās tiek atzītas par izdevumiem).

Turpmākos bilances datumos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tostarp aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst tad, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

Citus avansa maksājumus dalībvalstīm, kas rodas, kad ES atmaksā summas, kuras dalībvalstis avansa veidā samaksājušas saņēmējiem (tostarp “finanšu instrumentus, kam piemēro dalīto pārvaldību”), atzīst aktīvos un uzrāda priekšfinansējuma pozīcijā. Citus avansa maksājumus dalībvalstīm turpmāk novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīta labākā aplēse par attiecināmajiem izdevumiem, kas radušies galasaņēmējiem un ko aprēķina, pamatojoties uz ticamiem un pamatojamiem pieņēmumiem.

ES iemaksas Eiropas Attīstības fonda trasta fondos vai citos nekonsolidētajos subjektos arī klasificē kā priekšfinansējumu, jo to nolūks ir nodrošināt apgrozāmos līdzekļus trasta fondam, lai tas varētu finansēt konkrētas darbības, kas ir noteiktas šā trasta fonda mērķos. ES iemaksas trasta fondos tiek novērtētas ES iemaksas sākotnējā vērtībā, no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi, tostarp, ja nepieciešams, aplēstās summas, kas trasta fondam radušās pārskata periodā un ir attiecinātas uz ES iemaksu atbilstīgi noslēgtajam nolīgumam.

1.5.8.   
  Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Tā kā saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem nepieciešams atsevišķi uzrādīt ar komerciālu apmaiņu saistītus un ar komerciālu apmaiņu nesaistītus darījumus, tad pārskatu sagatavošanas nolūkā debitoru parādi tiek definēti kā tādi, kas izriet no komerciālas apmaiņas darījumiem, bet atgūstamās summas definē kā tādas, kas izriet no darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, proti, tie ir gadījumi, kad ES saņem vērtību no cita subjekta, apmaiņā tieši nenodrošinot aptuveni līdzīgu vērtību (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas, kas ir saistītas ar pašu resursiem).

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai, un tāpēc tie tiek klasificēti kā aizdevumi un debitoru parādi un arī attiecīgi novērtēti (skatīt 1.5.5. skaidrojumu). Finanšu instrumentu skaidrojumu informācijā par debitoru parādiem no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir ietverti uzkrātie ieņēmumi un nākamo periodu maksas no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, jo šīs summas nav būtiskas. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem atgūšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana.

1.5.5.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, uzskaita sākotnējā vērtībā (ņemot vērā procentus un naudas sodus), atskaitot norakstāmo vērtības samazinājuma summu. Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu atgūstamo summu norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi, ka ES nevarēs iekasēt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par atgūstamajām summām no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem atgūšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana. Skatīt 1.5.14. skaidrojumu par režīmu uzkrātajiem ieņēmumiem gada beigās. Summas, kas parādītas un uzrādītas kā atgūstamās summas no darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, nav finanšu instrumenti, jo tās neizriet no līguma, kas rada finanšu saistības vai pašu kapitāla instrumentu. Tomēr finanšu pārskatu skaidrojumos atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilstošā gadījumā uzrāda kopā ar debitoru parādiem no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu.

1.5.14.

1.5.9.   
  Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.5.10.   
  Darbinieku pabalsti

Darbinieku pabalsti

Darbinieku pabalstu uzskaites politika ir atjaunināta atbilstīgi prasībām, ko paredz pārskatītais grāmatvedības noteikums – 12. EGN “Darbinieku pabalsti”, kas ir spēkā periodiem, kuri sākas 2018. gada 1. janvārī vai vēlāk, ir balstīts uz jauno 39. SPSGS (“Darbinieku pabalsti”) un tika publicēts 2016. gada jūlijā. Galvenās izmaiņas pēc 12. grāmatvedības noteikuma pārskatīšanas ir tādas, ka aktuāro peļņu un zaudējumus uzrāda kā pārmaiņu neto aktīvos, nevis finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Uzskaite par definētu pabalstu plāniem ir sarežģīta, jo saistību novērtēšanai ir vajadzīgi aktuāra pieņēmumi un atzinumi. Piemērojot pārskatīto grāmatvedības noteikumu, ES ir atkārtoti novērtējusi izmantotos atzinumus, jo īpaši attiecībā uz darbiniekiem piešķirtā pabalsta galīgo izmaksu aplēsi. Rezultātā tika apstiprināts, ka ir atbilstoši izmantot aplēsto darbinieka aktīvā dienesta periodu par pamatu pabalstu attiecināšanai uz dienesta periodiem. Pabalstus, kurus ir tiesīgi saņemt ES darbinieki, piešķir saskaņā ar atsevišķu plānu, kas sadalīts divās shēmās, un tiem jāpiemēro līdzīgs režīms, lai patiesi atspoguļotu situāciju un atainotu ekonomisko realitāti.

ES nodrošina darbiniekiem vairākus pabalstus (atalgojumu un sociālās nodrošināšanas pabalstus). Uzskaites nolūkiem tie jāklasificē īstermiņa un pēcnodarbinātības pabalstos.

Darbinieku īstermiņa pabalsti

Darbinieku īstermiņa pabalsti

Darbinieku īstermiņa pabalsti ir pabalsti, kas jāizmaksā 12 mēnešu laikā pēc tā pārskata perioda beigām, kurā darbinieki snieguši pakalpojumu, piemēram, darba algas, samaksa par ikgadējiem atvaļinājumiem un apmaksātiem slimības atvaļinājumiem un citi īstermiņa pabalsti. Darbinieku īstermiņa pabalstus atzīst kā izdevumus tad, kad tiek sniegts saistītais pakalpojums. Saistības atzīst par summu, ko plānots izmaksāt, ja ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums maksāt saistībā ar darbinieka iepriekš sniegtu pakalpojumu un šādu pienākumu var ticami aplēst.

Pēcnodarbinātības pabalsti

Pēcnodarbinātības pabalsti

ES piešķir darbiniekiem vairākus pēcnodarbinātības pabalstus, kas ietver izdienas, invaliditātes un pārdzīvojušā laulātā pensijas, kā arī veselības apdrošināšanu (skatīt 2.9. skaidrojumu).

2.9

ES nodrošina saviem darbiniekiem pēcnodarbinātības pabalstu plānu, kas ietver:

| i. | Eiropas ierēdņu pensiju shēmu (PSEO). Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo nosacīti finansēto (16) shēmu, ir saistīti ar amata stāžu, invaliditāti un laulātā pārdzīvošanu, kā arī ģimenes pabalstiem, nāvi pirms pensionēšanās tiem darbiniekiem, kuri strādā vai ir strādājuši ES iestādēs, aģentūrās un citās ES struktūrās vai ir mirušu ierēdņu vai pensionāru pārdzīvojušie laulātie. Personāls vienu trešdaļu no plānotajām šo pabalstu izmaksām sedz no savas darba algas; |
| --- | --- |

i.

Eiropas ierēdņu pensiju shēmu (PSEO). Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo nosacīti finansēto (16) shēmu, ir saistīti ar amata stāžu, invaliditāti un laulātā pārdzīvošanu, kā arī ģimenes pabalstiem, nāvi pirms pensionēšanās tiem darbiniekiem, kuri strādā vai ir strādājuši ES iestādēs, aģentūrās un citās ES struktūrās vai ir mirušu ierēdņu vai pensionāru pārdzīvojušie laulātie. Personāls vienu trešdaļu no plānotajām šo pabalstu izmaksām sedz no savas darba algas;

16

| ii. | kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS). Saskaņā ar šo shēmu ES nodrošina veselības apdrošināšanu Eiropas Komisijas, iestāžu, aģentūru un citu ES struktūru darbiniekiem, atmaksājot medicīnas pakalpojumu izdevumus. Pabalstus, ko šajā shēmā piešķir “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā pēcnodarbinātības pabalstus. |
| --- | --- |

ii.

kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS). Saskaņā ar šo shēmu ES nodrošina veselības apdrošināšanu Eiropas Komisijas, iestāžu, aģentūru un citu ES struktūru darbiniekiem, atmaksājot medicīnas pakalpojumu izdevumus. Pabalstus, ko šajā shēmā piešķir “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā pēcnodarbinātības pabalstus.

ES arī nodrošina pēcnodarbinātības pabalstus ES iestāžu darbiniekiem ar atsevišķu pensiju shēmu starpniecību. Tie ir iekļauti pozīcijā “Citas pensijas pabalstu shēmas”. Saskaņā ar šīm shēmām ES nodrošina pensijas pabalstus Komisijas, Eiropas Savienības Tiesas un Vispārējās tiesas, Revīzijas palātas, Padomes, Eiropas Parlamenta, Ombuda, Datu aizsardzības uzraudzītāja, Civildienesta tiesas darbiniekiem. ES nodrošina ES iestāžu darbiniekiem veselības apdrošināšanu ar JSIS starpniecību.

Minētos pēcnodarbinātības pabalstus uzskata par ES definēto pabalstu saistībām un aprēķina katrā pārskata datumā, aplēšot nākotnes pabalstu summu, ko darbinieki nopelnījuši kārtējā periodā un iepriekšējos periodos, šo summu diskontējot un atskaitot visu plāna aktīvu patieso vērtību. Definēto pabalstu saistības aprēķina katru gadu, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Definēto pabalstu saistību pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot tādu valsts obligāciju procentu likmes, kuras ir izteiktas pabalstu izmaksāšanas valūtā un kuru dzēšanas termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņam.

ES darbiniekiem piešķirtos pēcnodarbinātības pabalstus iekļauj vienotā plānā, kurā ietverta gan pensiju shēma (PSEO), gan veselības apdrošināšanas shēma (JSIS), un tiesības uz apdrošināšanu saskaņā ar JSIS shēmu ir tikai tad, ja ir iegūtas tiesības uz apdrošināšanu saskaņā ar PSEO shēmu. Atbilstīgi minētā vienotā plāna nosacījumiem, kas izklāstīti Civildienesta noteikumos, dažas tiesības, piemēram, tiesības uz atliktu un samazinātu pensiju saskaņā ar PSEO, tiek iegūtas pēc 10 nostrādātiem gadiem. Tomēr tiesības, ko uzkrāj saskaņā ar vienoto plānu, darbiniekam turpinot darbu, ir ievērojami lielākas nekā sākotnējās tiesības, kā to atspoguļo vēlākās katru gadu uzkrātās pensijas tiesības.

Tāpēc, lai raksturotu pamatā esošā darījuma ekonomisko būtību, ko prasa finanšu pārskatu kvalitatīvo rādītāju patiesa atspoguļošana, kā izklāstīts gan 1. EGN, gan SPSGS “Konceptuālais satvars”, radušās darba izmaksas tiek uzkrātas atbilstīgi lineārajai metodei visā aplēstajā darbinieka aktīvā dienesta periodā, t. i., periodā no dienas, kad darbinieka dienests pirmo reizi rada tiesības uz pabalstiem saskaņā ar plānu (neatkarīgi no tā, vai pabalstus piešķir ar nosacījumu, ka darbinieks turpina dienestu), līdz dienai, kad darbinieka dienesta turpināšana saskaņā ar plānu nerada būtiskas turpmāko pabalstu summas, neskaitot summas, kas rodas no darba algas turpmākas paaugstināšanas. Šo pieeju konsekventi piemēro pabalstiem, kurus piešķir saskaņā ar vienoto plānu.

Definēto pabalstu neto saistību pārrēķinos iekļauj aktuāro peļņu un zaudējumus un atdevi no plāna aktīviem, un tos nekavējoties atzīst neto aktīvos.

ES atzīst neto procentu izdevumus (ienākumus) un citus ar definēto pabalstu plāniem saistītos izdevumus finanšu darbības rezultātu pārskata pozīcijā “Personāla un pensiju izmaksas”.

Kad piešķirtie pabalsti tiek mainīti vai samazināti, izrietošās pabalstu izmaiņas, kas saistītas ar iepriekšēju dienestu, vai samazināšanas rezultātā radušos peļņu/zaudējumus nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Guvumus vai zaudējumus, kas rodas norēķinos, atzīst, kad notiek norēķins. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien izmaiņas nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu.

1.5.11.   
  Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja pagātnes notikumu rezultātā ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, minēto saistību izpildei, visticamāk, būs nepieciešams tērēt līdzekļus un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamajiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizējās saistības. Ja uzkrājumus veido lielam posteņu skaitam, saistības aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus atbilstoši to iespējamībai (“paredzamās vērtības” metode).

Uzkrājumus apgrūtinošiem līgumiem vērtē pēc paredzamo līguma laušanas izmaksu pašreizējās vērtības vai paredzamo līguma izpildes turpināšanas izmaksu pašreizējās vērtības atkarībā no tā, kura no šīm vērtībām ir mazāka.

1.5.12.   
  Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības iedala finanšu saistībās patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, finanšu saistībās, kuras uzskaita atbilstoši amortizētajai iegādes vērtībai, un finanšu garantiju saistībās.

Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina sertifikāti. Tos sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kas ir to piešķiršanas ieņēmumi (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība), no kuras tiek atskaitītas radušās darījuma izmaksas, un turpmāk tos uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvo procentu metodi; starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Ja aizdevumi ir piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, tad atbilstoši būtiskuma apsvērumiem efektīvo procentu metodi nevar piemērot aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu saistības, kas kategorizētas kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, kuru patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā – skatīt 1.5.5. skaidrojumu.

1.5.5.

Finanšu garantiju saistības tiek sākotnēji atzītas patiesajā vērtībā, proti, atbilstoši saņemtajai prēmijai. Pēc tam finanšu garantiju saistību vērtību nosaka atbilstīgi labākajai aplēsei par prognozējamajiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai izpildītu finanšu garantiju saistības, vai sākotnēji atzītajai summai, no kā vajadzības gadījumā atņem uzkrāto amortizāciju, – atkarībā no tā, kura no minētajām summām ir lielāka. ES atzīst finanšu garantiju saistības, kad tā saņem atlīdzību par garantijas piešķiršanu, kas atbilst tirgus noteikumiem, vai kad var ticami izmērīt garantijas patieso vērtību. Ja nav aktīva tirgus tieši līdzvērtīgam garantijas līgumam, ES atklāj informāciju par sniegto garantiju kā par iespējamām saistībām (skatīt 1.7.2. skaidrojumu) vai, ja pastāv lielāka iespēja, ka saistību izpildei būs nepieciešama resursu aizplūde, ES atzīst uzkrājumu (skatīt 1.5.11. skaidrojumu).

1.7.2.

1.5.11.

Finanšu saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma.

ES trasta fondi, kuri tiek uzskatīti par daļu no Komisijas operatīvajām darbībām, tiek uzskaitīti Komisijas pārskatos un tālāk konsolidēti ES gada pārskatos. Tāpēc iemaksas, ko citi līdzekļu devēji veic ES trasta fondos, pēc kritērijiem atbilst ieņēmumiem no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilstīgi zināmiem nosacījumiem, un tos uzrāda kā finansiālas saistības, līdz ar veiktajām iemaksām saistītie nosacījumi ir izpildīti, t. i., trasta fondam rodas attiecināmas izmaksas. Trasta fondam piemēro prasību finansēt noteiktus projektus un atdot atlikušos līdzekļus tad, kad fonds tiek likvidēts. Bilances datumā nenokārtotās iemaksu saistības tiek novērtētas, ņemot vērā saņemto iemaksu summu, no kuras atskaitīti izdevumi, kas radušies trasta fondam, tostarp aplēstas summas, ja tas ir nepieciešams. Pārskata sagatavošanas nolūkos neto izdevumi tiek attiecināti uz citu līdzekļu devēju iemaksām proporcionāli neto iemaksām, kas veiktas līdz 31. decembrim (ieskaitot). Iemaksu attiecināšanai ir tikai indikatīvs raksturs. Likvidējot trasta fondu, par faktisko atlikušo resursu sadalījumu lemj trasta fonda valde.

1.5.13.   
  Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

Liela daļa ES parādu kreditoriem ir nesamaksātie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi, ko iesnieguši dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēji (darījumi, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu). Tos grāmato kā parādus kreditoriem pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts attiecīgs izmaksu atlīdzināšanas prasījums. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas parādus kreditoriem vērtē atbilstoši apstiprinātajai un attiecināmajai summai.

Parādus kreditoriem, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES to ir apstiprinājusi.

1.5.14.   
  Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un izdevumi

Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un izdevumi

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins vēl nav izsniegts, kaut gan ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces vai arī pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiek atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai sagādātās preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo uzskaites periodu un atzīst nākamajā uzskaites periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātie izdevumi tiek atzīti, par pamatu ņemot attiecīgā perioda pārskaitījuma saistību summas aplēsi. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu to ekonomisko un citu parādību attēlojumu, kas tiem ir jāattēlo. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiek attiecināti uz nākamo pārskata periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.6.   FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.6.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

Lielākā daļa ES ieņēmumu attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

NKI resursi un PVN resursi

NKI resursi un PVN resursi

Ieņēmumi tiek atzīti par periodu, kurā Komisija nosūta dalībvalstīm pieprasījumu veikt iemaksas. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir aplēses par attiecīgā budžeta gada datiem, notiekot pārmaiņām, tās var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu radīto ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (kuros ietvertas iekasētās nodevas un pienākošās summas, kas ir garantētas un nav apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Komisijai, aplēš un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (kuros ietvertas nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, un debitora apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst kā ieņēmumus, no kuriem atskaita iekasēšanas izmaksas, uz ko dalībvalstīm ir prasījuma tiesības. Turklāt atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība.

Naudas sodi

Naudas sodi

Ieņēmumus no naudas sodiem atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu piemērot naudas sodu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst maksājumtiesību vērtības samazinājumu. Pēc tam kad tiek pieņemts lēmums piemērot naudas sodu, debitori divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma:

| a) | piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā naudas sods norādītajā termiņā un ES galīgi iekasē attiecīgo summu); |
| --- | --- |

a)

piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā naudas sods norādītajā termiņā un ES galīgi iekasē attiecīgo summu);

| b) | vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Taču, pat ja tiek iesniegta pārsūdzība, naudas sods jāsamaksā noteiktajā termiņā, kas ir trīs mēneši, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), vai noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu debitors maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju par attiecīgo summu.

Ja uzņēmums pārsūdz lēmumu un jau ir veicis provizorisku naudas soda maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā tas, ka adresāts pārsūdz ES lēmumu, nav pamats naudas soda atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu atgūstamo summu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, naudas sods joprojām tiek uzskatīts par atgūstamu summu. Ja pastāv iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nesamaksāto atgūstamo summu daļēji noraksta pēc vajadzības. Komisijas saņemtos uzkrātos procentus saistībā ar bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem un attiecīgi palielina iespējamās saistības.

Kopš 2010. gada visus provizoriski iekasētos naudas sodus Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā (BUFI) un tie tiek ieguldīti finanšu instrumentos.

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodoti nozīmīgi riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir metode finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizētās iegādes vērtības aprēķināšanai un procentu ieņēmumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas prēmijas vai diskontus.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtība ir daļēji norakstīta vērtības samazinājuma zaudējumu rezultātā, procentu ieņēmumus atzīst, izmantojot procentu likmi, kas lietota nākotnes naudas plūsmu diskontēšanai, lai noteiktu zaudējumus no vērtības samazināšanās.

Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumus no dividendēm un līdzīgiem sadalītiem ieņēmumiem atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   
  Izdevumi

Izdevumi

Tādu darījumu izdevumi, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, veido lielāko ES izdevumu daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu – maksājumi, kuru pamatā ir noteiktas saņēmēja tiesības saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar nolīgumu un diskrecionāras dotācijas, iemaksas un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums veikts, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj regula (Finanšu regula, Civildienesta noteikumi vai cita regula) vai ir parakstīts nolīgums, kas atļauj pārvedumu, ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus un ja attiecīgo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts pieprasījums veikt maksājumu vai atlīdzināt izmaksas un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus attiecināmās summas apmērā. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, kuri ir radušies, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un tos grāmato kā uzkrātos izdevumus.

Izdevumus, kas radušies preču un pakalpojumu iegādes darījumos, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu, atzīst tad, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un ir to apstiprinājusi. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus, kuri ir saistīti ar attiecīgajā periodā sniegtu pakalpojumu, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, aplēš un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1.   
  Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki nākotnes notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskā labuma vai kalpošanas potenciāla ieplūde ir ticama.

1.7.2.   
  Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir pienākums, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki nākotnes notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kas ietver saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu, vai – retos gadījumos – pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

1.8.   NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un naudas ekvivalentus un ES vajadzību izmantot šādas naudas plūsmas.

Naudas plūsmas pārskatu sagatavo, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka finanšu gada saimnieciskās darbības rezultāts tiek koriģēts, ņemot vērā ietekmi, ko rada nenaudas darījumi, atlikti vai uzkrāti iepriekšējo vai nākamo periodu naudas ieņēmumi vai maksājumi no pamatdarbības un ieņēmumu vai izdevumu posteņi, kuri saistīti ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato ES pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Naudas plūsmas pārskatā parādītas attiecīgā perioda naudas plūsmas, kuras iedalītas pamatdarbības un ieguldījumu darbības naudas plūsmās (ES nav finansēšanas darbību).

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība.

Ieguldījumu darbības ir nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu, kā arī citu naudas ekvivalentos neiekļautu ieguldījumu iegāde un atsavināšana. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.

2.   SKAIDROJUMI PAR BILANCI

AKTĪVI

AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2017. | 940 |
| Palielinājumi | 152 |
| Atsavināšana | (16) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | (2) |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018. | 1 073 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2017. | (535) |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | (105) |
| Atkārtoti iegrāmatota amortizācija | 1 |
| Atsavināšana | 13 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | — |
| Citas pārmaiņas | (1) |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2018. | (627) |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2018. | 446 |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2017. | 405 |

Miljonos EUR

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2017.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2017.

940

940

Palielinājumi

Palielinājumi

152

152

Atsavināšana

Atsavināšana

(16)

(16)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

(2)

(2)

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018.

1 073

1 073

Uzkrātā amortizācija 31.12.2017.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2017.

(535)

(535)

Amortizācija attiecīgajā gadā

Amortizācija attiecīgajā gadā

(105)

(105)

Atkārtoti iegrāmatota amortizācija

Atkārtoti iegrāmatota amortizācija

1

1

Atsavināšana

Atsavināšana

13

13

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

—

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

(1)

(1)

Uzkrātā amortizācija 31.12.2018.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2018.

(627)

(627)

Neto uzskaites vērtība 31.12.2018.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2018.

446

446

Neto uzskaites vērtība 31.12.2017.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2017.

405

405

Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

Kosmosa aktīvu kategorijā ietilpst operatīvie pamatlīdzekļi, kas saistīti ar abām ES kosmosa programmām – globālajām navigācijas satelītu sistēmām (GNSS), proti, Galileo un EGNOS, un Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus –, bet kosmosa sistēmu aktīvi, kas vēl nav sākuši darboties, tiek iekļauti pozīcijā “Nepabeigtie pamatlīdzekļi”.

Galileo

EGNOS

Copernicus

2018. gadā Galileo funkcionālo konstelāciju papildināja ar 4 jauniem satelītiem, un tagad tā sastāv no 22 satelītiem. Galileo operatīvie pamatlīdzekļi, ieskaitot gan satelītus, gan uz zemes izvietotās iekārtas, 2018. gada 31. decembrī bija 2,410 miljardi EUR (2017. gadā – 2,276 miljardi EUR). Atlikušo nepabeigto pamatlīdzekļu kopējā summa bija 1,324 miljardi (2017. gadā – 1,026 miljardi EUR), un tie ietver četrus satelītus, kuri tika ievadīti orbītā 2018. gada jūlijā, bet kuriem līdz bilances sagatavošanas datumam vēl nebija pabeigta orbitālā testēšana. Galileo sistēmas attīstība turpināsies, līdz sistēma būs pilnībā darbotiesspējīga. Pēc pabeigšanas Galileo konstelāciju veidos 24 darbojošies satelīti un 6 rezerves satelīti.

Galileo

Galileo

Galileo

Papildus pieciem citiem Copernicus satelītiem, kas jau darbojas, šajā sistēmā 2018. gadā sāka darboties divi jauni satelīti (Sentinel 5P un 3B), palielinot Copernicus operatīvo pamatlīdzekļu kopējo vērtību līdz 1,455 miljardiem EUR (2017. gadā – 1,140 miljardi EUR), atskaitot uzkrāto nolietojumu. Saistībā ar Copernicus satelītiem vēl 1,207 miljardi EUR tiek atzīti par nepabeigtiem pamatlīdzekļiem (2017. gadā – 1,443 miljardi EUR).

Copernicus

Copernicus

Copernicus

Ar Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) zemes infrastruktūru saistītie pamatlīdzekļi 52 miljonu EUR apmērā (2017. gadā – 67 miljoni EUR) arī ir iekļauti kosmosa aktīvos. Papildus tam EGNOS ir nepabeigtie pamatlīdzekļi 130 miljonu EUR apmērā (2017. gadā – 52 miljoni EUR).

EGNOS

EGNOS

Ar ES kosmosa programmām saistīto aktīvu izveidei izmanto Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) atbalstu.

Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Kosmosa aktīvi | Aprīkojums un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Datortehnika | Citi | Finanšu noma | Nepabeigtie pamatlīdzekļi | Kopā |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2017. | 5 456 | 4 264 | 597 | 266 | 675 | 309 | 2 787 | 2 920 | 17 273 |
| Palielinājumi | 38 | 14 | 48 | 13 | 55 | 20 | 10 | 1 311 | 1 509 |
| Atsavināšana | (39) | (0) | (22) | (10) | (103) | (5) | (9) | (8) | (196) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 202 | 982 | 0 | 0 | 5 | 3 | (170) | (1 023 ) | 0 |
| Citas pārmaiņas | (31) | 0 | 17 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | (11) |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018. | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2017. | (3 035 ) | (780) | (502) | (188) | (553) | (226) | (1 244 ) | | (6 528 ) |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | (180) | (561) | (47) | (19) | (63) | (34) | (98) | | (1 003 ) |
| Atkārtoti iegrāmatots nolietojums | — | — | 0 | 0 | 5 | 0 | — | | 6 |
| Atsavināšana | 10 | 0 | 14 | 9 | 96 | 5 | 7 | | 142 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | (74) | — | (0) | (0) | (5) | (0) | 79 | | — |
| Citas pārmaiņas | 0 | (0) | (5) | (0) | (1) | (0) | (1) | | (7) |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2018. | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2018. | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2017. | 2 422 | 3 484 | 95 | 78 | 122 | 83 | 1 543 | 2 920 | 10 745 |

Miljonos EUR

Zeme un ēkas

Kosmosa aktīvi

Aprīkojums un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Datortehnika

Citi

Finanšu noma

Nepabeigtie pamatlīdzekļi

Kopā

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2017.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2017.

5 456

5 456

4 264

4 264

597

597

266

266

675

675

309

309

2 787

2 787

2 920

2 920

17 273

17 273

Palielinājumi

Palielinājumi

38

38

14

14

48

48

13

13

55

55

20

20

10

10

1 311

1 311

1 509

1 509

Atsavināšana

Atsavināšana

(39)

(39)

(0)

(0)

(22)

(22)

(10)

(10)

(103)

(103)

(5)

(5)

(9)

(9)

(8)

(8)

(196)

(196)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

202

202

982

982

0

0

0

0

5

5

3

3

(170)

(170)

(1 023 )

(1 023 )

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

(31)

(31)

0

0

17

17

0

0

2

2

0

0

1

1

0

0

(11)

(11)

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018.

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Uzkrātais nolietojums 31.12.2017.

Uzkrātais nolietojums 31.12.2017.

(3 035 )

(3 035 )

(780)

(780)

(502)

(502)

(188)

(188)

(553)

(553)

(226)

(226)

(1 244 )

(1 244 )

(6 528 )

(6 528 )

Nolietojums attiecīgajā gadā

Nolietojums attiecīgajā gadā

(180)

(180)

(561)

(561)

(47)

(47)

(19)

(19)

(63)

(63)

(34)

(34)

(98)

(98)

(1 003 )

(1 003 )

Atkārtoti iegrāmatots nolietojums

Atkārtoti iegrāmatots nolietojums

—

—

0

0

0

0

5

5

0

0

—

6

6

Atsavināšana

Atsavināšana

10

10

0

0

14

14

9

9

96

96

5

5

7

7

142

142

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

(74)

(74)

—

(0)

(0)

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

79

79

—

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

0

0

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(7)

(7)

Uzkrātais nolietojums 31.12.2018.

Uzkrātais nolietojums 31.12.2018.

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2018.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2018.

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2017.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2017.

2 422

2 422

3 484

3 484

95

95

78

78

122

122

83

83

1 543

1 543

2 920

2 920

10 745

10 745

2.3.   PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

ES, ko pārstāv Komisija, līdzdalība Eiropas Investīciju fondā (EIF) tiek uzskatīta par asociētā uzņēmuma dalību, un tās uzskaitei izmanto pašu kapitāla metodi. EIF ir ES finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju sniegšana maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). EIF atrodas Luksemburgā un darbojas kā privātā un publiskā sektora partnerība, kuras dalībnieki ir Eiropas Investīciju banka (EIB), ES un finanšu iestāžu grupa. 2018. gada 31. decembrī ES līdzdalība EIF bija 29,7 % (2017. gadā – 29,7 %) un ES piederēja 29,7 % balsstiesību (2017. gadā – 29,7 %). Saskaņā ar tā statūtiem EIF ir pienākums iekļaut tiesību aktos noteiktajās rezervēs vismaz 20 % no tā gada neto rezultāta, līdz kopējā rezerve sasniedz 10 % no parakstītā kapitāla. Šī rezerve nav pieejama sadalei.

| Miljonos EUR Eiropas Investīciju fonds |
| --- |
| Līdzdalība 31.12.2017. | 581 |
| Iemaksas | — |
| Saņemtās dividendes | (3) |
| Daļa neto rezultātā | 37 |
| Daļa neto aktīvos | (24) |
| Līdzdalība 31.12.2018. | 591 |

Miljonos EUR Eiropas Investīciju fonds

Līdzdalība 31.12.2017.

Līdzdalība 31.12.2017.

581

581

Iemaksas

Iemaksas

—

Saņemtās dividendes

Saņemtās dividendes

(3)

(3)

Daļa neto rezultātā

Daļa neto rezultātā

37

37

Daļa neto aktīvos

Daļa neto aktīvos

(24)

(24)

Līdzdalība 31.12.2018.

Līdzdalība 31.12.2018.

591

591

Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības īpatsvaru:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| | Kopā EIF | Kopā EIF |
| Aktīvi | 2 662 | 2 488 |
| Saistības | (674) | (532) |
| Ieņēmumi | 291 | 263 |
| Izdevumi | (167) | (153) |
| Pārpalikums/(deficīts) | 124 | 110 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Kopā EIF

Kopā EIF

Aktīvi

Aktīvi

2 662

2 662

2 488

2 488

Saistības

Saistības

(674)

(674)

(532)

(532)

Ieņēmumi

Ieņēmumi

291

291

263

263

Izdevumi

Izdevumi

(167)

(167)

(153)

(153)

Pārpalikums/(deficīts)

Pārpalikums/(deficīts)

124

124

110

110

Iepriekš rezumētās finanšu informācijas saskaņojumu ar līdzdalības Eiropas Investīciju fondā uzskaites vērtību skatiet turpmāk tekstā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Asociētā uzņēmuma neto aktīvi | 1 988 | 1 956 |
| EK līdzdalība EIF | 29,7 % | 29,7 % |
| Uzskaites vērtība | 591 | 581 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Asociētā uzņēmuma neto aktīvi

Asociētā uzņēmuma neto aktīvi

1 988

1 988

1 956

1 956

EK līdzdalība EIF

EK līdzdalība EIF

29,7 %

29,7 %

29,7 %

29,7 %

Uzskaites vērtība

Uzskaites vērtība

591

591

581

581

2018. gada 31. decembrī ES, ko pārstāv Komisija, bija iemaksājusi 20 % no tās parakstītajām daļām EIF kapitālā, un nepieprasītā summa ir norādīta turpmāk.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Kopējais EIF kapitāls | ES parakstītā daļa |
| Kopējais pamatkapitāls | 4 500 | 1 337 |
| Iemaksātais | (900) | (267) |
| Nepieprasītais | 3 600 | 1 070 |

Miljonos EUR

Kopējais EIF kapitāls

ES parakstītā daļa

Kopējais pamatkapitāls

Kopējais pamatkapitāls

4 500

4 500

1 337

1 337

Iemaksātais

Iemaksātais

(900)

(900)

(267)

(267)

Nepieprasītais

Nepieprasītais

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANŠU AKTĪVI

FINANŠU AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ilgtermiņa finanšu aktīvi | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.4.1. | 13 657 | 11 758 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.4.2. | 14 | 16 |
| Aizdevumi | 2.4.3. | 51 560 | 48 205 |
| | | 65 231 | 59 980 |
| Īstermiņa finanšu aktīvi | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.4.1. | 1 786 | 1 873 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.4.2. | 2 | 6 |
| Aizdevumi | 2.4.3. | 2 380 | 6 776 |
| | | 4 168 | 8 655 |
| Kopā | | 69 398 | 68 635 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Ilgtermiņa finanšu aktīvi

Ilgtermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.4.1.

2.4.1.

13 657

13 657

11 758

11 758

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.4.2.

2.4.2.

14

14

16

16

Aizdevumi

Aizdevumi

2.4.3.

2.4.3.

51 560

51 560

48 205

48 205

65 231

65 231

59 980

59 980

Īstermiņa finanšu aktīvi

Īstermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.4.1.

2.4.1.

1 786

1 786

1 873

1 873

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.4.2.

2.4.2.

2

2

6

6

Aizdevumi

Aizdevumi

2.4.3.

2.4.3.

2 380

2 380

6 776

6 776

4 168

4 168

8 655

8 655

Kopā

Kopā

69 398

69 398

68 635

68 635

2.4.1.   
  Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| BUFI ieguldījumi | 1 888 | 2 158 |
| Likvidējamā EOTK | 1 506 | 1 658 |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka | 188 | 188 |
| | 3 582 | 4 004 |
| Garantiju fondi budžeta garantijām: | | |
| ESIF galvojuma fonds | 5 000 | 3 414 |
| Garantiju fonds ārējai darbībai | 2 465 | 2 199 |
| EFIA garantiju fonds | 9 | — |
| | 7 474 | 5 613 |
| Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta: | | |
| “Apvārsnis 2020” | 2 031 | 1 730 |
| riska dalīšanas finanšu mehānisms | 679 | 665 |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 540 | 482 |
| ES MVU pašu kapitāla mehānismi | 464 | 508 |
| Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai | 113 | 119 |
| riska kapitāla darījumi | 115 | 113 |
| citi | 444 | 397 |
| | 4 386 | 4 014 |
| Kopā | 15 443 | 13 632 |
| Ilgtermiņa | 13 657 | 11 758 |
| Īstermiņa | 1 786 | 1 873 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

BUFI ieguldījumi

BUFI ieguldījumi

1 888

1 888

2 158

2 158

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

1 506

1 506

1 658

1 658

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

188

188

188

188

3 582

3 582

4 004

4 004

Garantiju fondi budžeta garantijām:

Garantiju fondi budžeta garantijām:

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

5 000

5 000

3 414

3 414

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

2 465

2 465

2 199

2 199

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

9

9

—

7 474

7 474

5 613

5 613

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta:

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta:

“Apvārsnis 2020”

Apvārsnis 2020

2 031

2 031

1 730

1 730

riska dalīšanas finanšu mehānisms

riska dalīšanas finanšu mehānisms

679

679

665

665

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

540

540

482

482

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

464

464

508

508

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

113

113

119

119

riska kapitāla darījumi

riska kapitāla darījumi

115

115

113

113

citi

citi

444

444

397

397

4 386

4 386

4 014

4 014

Kopā

Kopā

15 443

15 443

13 632

13 632

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

13 657

13 657

11 758

11 758

Īstermiņa

Īstermiņa

1 786

1 786

1 873

1 873

No kopējās summas 15,443 miljardu EUR apmērā ES rīcībā ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi parāda vērtspapīru veidā (piemēram, obligācijas) par 13,993 miljardiem EUR (2017. gadā – 12,048 miljardi EUR), pašu kapitāla instrumenti par 1,365 miljardiem EUR (2017. gadā – 1,333 miljardi EUR) un ieguldījumi EIB vienotajā fondā (naudas tirgus fonds) par 85 miljoniem EUR (2017. gadā – 251 miljons EUR). Parāda vērtspapīrus un ieguldījumus EIB vienotajā fondā galvenokārt izmanto tam, lai īslaicīgi ieguldītu summas, kas piešķirtas ES galvojuma un riska dalīšanas instrumentiem, līdz šie līdzekļi tiek izmantoti, lai nodrošinātu pieprasītās garantijas.

BUFI ieguldījumi

BUFI ieguldījumi

Naudas sodi, kas provizoriski iekasēti saistībā ar konkurences lietām, tiek nodoti īpaši izveidotam fondam (BUFI fonds – budžeta naudas sodu fonds), un Komisija iegulda šos līdzekļus parāda instrumentos, kas klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi.

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi, kas ir saistīti ar likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK), ir parāda vērtspapīri euro valūtā, kas ir kotēti aktīvā tirgū.

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

ES ir finanšu ieguldījumi Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitālā, kur 2018. gada 31. decembrī ES akciju skaits bija 90 044 (2017. gadā – 90 044 akcijas), kas ir 3 % no kopējā parakstītā akciju kapitāla. ES parakstījās par akciju kapitālu, kura kopējā summa ir 900 miljoni EUR, no kuriem 713 miljoni EUR pašlaik nav pieprasīti. Saskaņā ar nolīgumu par ERAB izveidi akcionāriem jāievēro daži līgumā noteikti ierobežojumi, piemēram, akcijas nevar nodot un to izpirkšanas maksa nedrīkst pārsniegt sākotnējās iegādes izmaksas.

ES novērtē ieguldījumus ERAB atbilstoši patiesajai vērtībai. Jo īpaši iepriekš norādīto līgumā noteikto ierobežojumu dēļ sākotnējās iegādes izmaksas uzskata par labāko patiesās vērtības aplēsi. Lai gan ERAB akcijas netiek kotētas biržās, nesen ir notikuši darījumi ieguldījumu saņēmēja pašu kapitālā (kapitāla emitēšana par nominālvērtību), kas apliecina, ka šajā situācijā izmaksas ir labākā patiesās vērtības aplēse.

GARANTIJU FONDI BUDŽETA GARANTIJĀM

GARANTIJU FONDI BUDŽETA GARANTIJĀM

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

Saskaņā ar ESIF regulu (Regula (ES) 2015/2017) ESIF galvojuma fonds ir izveidots, lai nodrošinātu likviditātes rezerves iespējamo zaudējumu gadījumā, kas EIB var rasties saistībā ar tās finansēšanas un ieguldījumu darbībām, uz kurām saskaņā ar ESIF nolīgumu ir attiecināms ESIF ES galvojums, – skatīt 4.1.1. skaidrojumu. ESIF galvojuma fondu finansē no iemaksām no ES budžeta. Tam tiek piešķirta arī peļņa no ieguldītajiem galvojuma fonda līdzekļiem, ieņēmumi, ko ES saņēmusi kā atlīdzību par garantiju saskaņā ar ESIF nolīgumu, un summas, ko EIB atguvusi no saistības nepildošiem debitoriem attiecībā uz iepriekšējiem garantiju pieprasījumiem. Fondu pārvalda Komisija, kas ir pilnvarota ieguldīt ESIF galvojuma fonda aktīvus finanšu tirgos saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, ievērojot atbilstošos piesardzības noteikumus. ESIF galvojuma fonds savu darbību sāka 2016. gada aprīlī. Saskaņā ar ESIF regulu, ko grozīja 2017. gadā (Regula (ES) 2017/2396) (17), tajā tiks veikti uzkrājumi, pakāpeniski sasniedzot 9,1 miljardu EUR, proti, 35 % no visām ES ESIF galvojuma saistībām.

4.1.1.

17

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai sedz no ES budžeta garantētus aizdevumus, jo īpaši EIB aizdevumu darbības ārpus ES, kuras finansē no EIB pašu resursiem, aizdevumus makrofinansiālam atbalstam (MFA), kā arī Euratom aizdevumus ārpus ES, – skatīt 4.1.1. skaidrojumu. Tas ir ilgtermiņa instruments (ilgtermiņa daļa ir 2,275 miljardi EUR), ko pārvalda EIB un kas ir paredzēts tādu ES garantētu aizdevumu segšanai, kuriem netiek pildītas saistības. Fonda līdzekļus veido maksājumi no ES budžeta, tādu procentu ieņēmumi, kas tiek maksāti par fonda aktīvu ieguldījumiem, un summas, kas atgūtas no debitoriem, kuri nepilda saistības un kuru gadījumā fondam ir nācies izmantot savu galvojumu. Fondā būtu jāuztur tāda mērķa summa, kas ir 9 % no gada beigās neatmaksātajiem garantētajiem aizdevumiem. Starpību starp mērķa summu un fonda aktīvu vērtību gada beigās sedz no ES budžeta N + 2 gadā, savukārt pārpalikums tiek atmaksāts ES budžetā.

4.1.1.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

Atbilstoši EFIA regulai (Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 26. septembra Regula (ES) 2017/1601) (18) tika izveidots EFIA garantiju fonds, kas nodrošinātu likviditātes rezervi, no kuras veic izmaksas Savienības garantijas izmantošanas gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem EFIA garantijas nolīgumiem. EFIA garantiju fondu finansē no ES budžeta, no 11. EAF iemaksām ES budžetā un no dalībvalstu un citu iemaksu veicēju brīvprātīgām iemaksām. Fondam tiek piešķirta arī peļņa no ieguldītajiem līdzekļiem, summas, ko atgūst no saistības nepildošiem debitoriem, ieņēmumi un citi maksājumi, ko ES saņēmusi saskaņā ar EFIA garantijas nolīgumiem. Fondu tieši pārvalda Komisija, kas ir pilnvarota ieguldīt fonda aktīvus saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, ievērojot atbilstošos piesardzības noteikumus. Pirmās ES budžeta iemaksas EFIA garantiju fondā tika saņemtas 2018. gada augustā. 2018. gada saņemto maksājumu kopējā summa bija 275,1 miljons EUR, no kuriem 9 miljoni EUR ir ieguldīti finanšu aktīvos, kas 2018. gada 31. decembrī bija pieejami pārdošanai; vēl papildu 325 miljoni EUR (2017. gadā – 275 miljoni EUR) ir piešķirti, bet vēl nav izmaksāti, un tie ir iekļauti summā, kas 5.1. skaidrojumā norādīta kā RAL. EFIA garantiju fondā tiks veikti uzkrājumi, pakāpeniski sasniedzot 750 miljonus EUR, t. i., 50 % no visām EFIA nākotnes galvojuma saistībām, kuras sedz no ES budžeta, un tos var vēl palielināt ar citām iemaksām.

18

5.1.

FINANŠU INSTRUMENTI, KURUS FINANSĒ NO ES BUDŽETA

FINANŠU INSTRUMENTI, KURUS FINANSĒ NO ES BUDŽETA

“Apvārsnis 2020”

Apvārsnis 2020

Saskaņā ar ES regulu par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” izveidi 2014.–2020. gadam ir izveidoti jauni finanšu instrumenti, lai veicinātu tādu uzņēmumu piekļuvi finansējumam, kas darbojas pētniecības un inovāciju (PI) jomā. Šie instrumenti ir: InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai, kurā Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar portfeli, ko veido jaunas EIB veiktas finansēšanas darbības; InnovFin MVU garantijas, tostarp instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām (SIUGI), – garantiju mehānismi, ko pārvalda EIF, sniedzot garantijas un kontrgarantijas finanšu starpniekiem par jaunajiem aizdevumu portfeļiem (finanšu risku, kas saistīts ar garantiju, kura piešķirta no SIUGI, Komisija dala ar dalībvalstīm, EIF un EIB), – un InnovFin kapitāla mehānisms pētniecībai un inovācijai, kas nodrošina ieguldījumus riska kapitāla fondos un ko pārvalda EIF.

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RDFM) pārvalda EIB, un Komisijas ieguldījumu portfelis tiek izmantots, lai veidotu uzkrājumus finanšu riskam aizdevumiem un garantijām, ko EIB piešķīrusi atbilstīgiem pētniecības projektiem. Kopumā RDFM piešķirtie ES budžeta līdzekļi 2007.–2013. gada DFS ietvaros nepārsniedza 1 miljardu EUR. 2014.–2020. gada DFS ietvaros RDFM nav paredzētas jaunas budžeta iemaksas. ES vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, ko tā iemaksā mehānismā.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (19) ir izveidots Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) parāda instruments, kura mērķis ir veicināt infrastruktūras projektu piekļuvi finansējumam transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. To pārvalda EIB nolīguma ar ES ietvaros. EISI parāda finanšu instruments ir aizdevumu garantijas instrumenta TEN-T projektiem (LGTT) un projektu obligāciju iniciatīvas (PBI) izmēģinājuma posma turpinājums. Sākot no 2016. gada 1. janvāra, LGTT un PBI portfelis tika apvienots EISI finanšu instrumentā. Tas piedāvā riska dalīšanu parāda finansēšanai prioritārā un subordinētā parāda vai garantijas veidā, kā arī atbalstu projektu obligācijām.

19

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

Šie ir pašu kapitāla instrumenti, ko EIF aizbildnībā finansē no COSME, CIP un MAP programmām un tehnoloģiju pārneses izmēģinājumu projekta; tie sniedz atbalstu ES MVU izveidei un finansēšanai to agrīnā (jaunuzņēmuma) un izaugsmes posmā, veicot ieguldījumus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.

2.4.2.   
  Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| Miljonos EUR |
| --- |
| Atvasinātā instrumenta veids | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Nosacītā summa | Patiesā vērtība | Nosacītā summa | Patiesā vērtība |
| Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums | 476 | 2 | 634 | 6 |
| Galvojums pašu kapitāla portfelim | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Kopā | 1 150 | 16 | 892 | 23 |
| Ilgtermiņa | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Īstermiņa | 476 | 2 | 634 | 6 |

Miljonos EUR

Atvasinātā instrumenta veids

31.12.2018.

31.12.2017.

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

476

476

2

2

634

634

6

6

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojums pašu kapitāla portfelim

674

674

14

14

258

258

16

16

Kopā

Kopā

1 150

1 150

16

16

892

892

23

23

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

674

674

14

14

258

258

16

16

Īstermiņa

Īstermiņa

476

476

2

2

634

634

6

6

ES noslēdz regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus, lai ierobežotu ārvalstu valūtas risku, kas saistīts ar ASV dolāros denominētiem parāda vērtspapīriem, kuri tiek turēti ESIF galvojuma fondā. Saskaņā ar šiem regulētā tirgū netirgotajiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem ES piegādā līgumā noteikto un iepriekšējā tabulā norādīto nosacīto summu ārvalstu valūtā (“maksāšanas pozīcija”) un saņem nosacīto summu EUR valūtā (“saņemšanas pozīcija”) termiņa beigās. Šie atvasināto instrumentu līgumi tiek novērtēti patiesajā vērtībā bilances datumā un klasificēti kā finanšu aktīvi vai finanšu saistības to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā atkarībā no tā, vai to patiesā vērtība ir pozitīva vai negatīva.

ESIF galvojums, ko ES dod EIB grupai saistībā ar kapitālieguldījumu portfeļiem, tiek klasificēts kā atvasināts finanšu instruments un uzskaitīts kā finanšu aktīvs vai finanšu saistības to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā; skatīt 4.1.1. skaidrojumu. Pamatā esošo EIB un EIF apmaksāto kapitālieguldījumu summa 2018. gada 31. decembrī bija 674 miljoni EUR, un ar ESIF pašu kapitāla portfeļiem saistītā ES galvojuma patiesā vērtība bija kopumā 14 miljoni EUR.

4.1.1.

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu aktīvu patiesās vērtības hierarhija

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu aktīvu patiesās vērtības hierarhija

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| 1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas | 13 993 | 11 983 |
| 2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas | 275 | 510 |
| 3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu | 1 191 | 1 161 |
| Kopā | 15 459 | 13 654 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

13 993

13 993

11 983

11 983

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

275

275

510

510

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

1 191

1 191

1 161

1 161

Kopā

Kopā

15 459

15 459

13 654

13 654

Šajā periodā starp 1. un 2. līmeni nebija pārvietojumu.

Tādu finanšu aktīvu saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

Tādu finanšu aktīvu saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

| Miljonos EUR |
| --- |
| Sākuma atlikums 1.1.2018. | 1 161 |
| Pirkumi, pārdevumi, emisija un norēķini | 104 |
| Perioda peļņa vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās | (36) |
| Peļņa vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos | (37) |
| Pārvietojumi uz 3. līmeni | — |
| Pārvietojumi no 3. līmeņa | — |
| Citi | — |
| Beigu atlikums 31.12.2018. | 1 191 |

Miljonos EUR

Sākuma atlikums 1.1.2018.

Sākuma atlikums 1.1.2018.

1 161

1 161

Pirkumi, pārdevumi, emisija un norēķini

Pirkumi, pārdevumi, emisija un norēķini

104

104

Perioda peļņa vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās

Perioda peļņa vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās

(36)

(36)

Peļņa vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos

Peļņa vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos

(37)

(37)

Pārvietojumi uz 3. līmeni

Pārvietojumi uz 3. līmeni

—

Pārvietojumi no 3. līmeņa

Pārvietojumi no 3. līmeņa

—

Citi

Citi

—

Beigu atlikums 31.12.2018.

Beigu atlikums 31.12.2018.

1 191

1 191

2.4.3.   
  Aizdevumi

Aizdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Aizdevumi finansiālai palīdzībai | 2.4.3.1. | 53 873 | 54 844 |
| Citi aizdevumi | 2.4.3.2. | 67 | 137 |
| Kopā | | 53 939 | 54 981 |
| Ilgtermiņa | | 51 560 | 48 205 |
| Īstermiņa | | 2 380 | 6 776 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Aizdevumi finansiālai palīdzībai

Aizdevumi finansiālai palīdzībai

2.4.3.1.

2.4.3.1.

53 873

53 873

54 844

54 844

Citi aizdevumi

Citi aizdevumi

2.4.3.2.

2.4.3.2.

67

67

137

137

Kopā

Kopā

53 939

53 939

54 981

54 981

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

51 560

51 560

48 205

48 205

Īstermiņa

Īstermiņa

2 380

2 380

6 776

6 776

2.4.3.1.   Aizdevumi finansiālai palīdzībai

Aizdevumi finansiālai palīdzībai

| Miljonos EUR |
| --- |
| | EFSM | MB | MFA | Euratom | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2017. | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 100 | 54 844 |
| Jauni aizdevumi | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Atmaksa | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Valūtas maiņas starpības | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | (56) | (30) | 5 | 0 | (2) | (84) |
| Vērtības samazinājums | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 31.12.2018. | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Ilgtermiņa | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Īstermiņa | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 98 | 2 351 |

Miljonos EUR

EFSM

MB

MFA

Euratom

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2017.

Kopā 31.12.2017.

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

100

100

54 844

54 844

Jauni aizdevumi

Jauni aizdevumi

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Atmaksa

Atmaksa

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Valūtas maiņas starpības

Valūtas maiņas starpības

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

Uzskaites vērtības pārmaiņas

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

(2)

(2)

(84)

(84)

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

—

—

—

—

—

—

Kopā 31.12.2018.

Kopā 31.12.2018.

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Īstermiņa

Īstermiņa

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

98

98

2 351

2 351

Finansiālās palīdzības aizdevumu, tostarp likvidējamās EOTK aizdevumu, nominālvērtība 2018. gada 31. decembrī bija 53,206 miljardi (2017. gadā – 54,093 miljardi EUR). Uzskaites vērtības izmaiņas atbilst uzkrāto procentu izmaiņām.

EFSM dod iespēju piešķirt finansiālu palīdzību dalībvalstīm, kas ir nonākušas grūtībās vai kam nopietni draud lielas problēmas, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko dalībvalsts nevar kontrolēt. Palīdzība var būt aizdevuma vai kredītlīnijas veidā. Saskaņā ar ECOFIN padomes 2010. gada 9. maija secinājumiem mehānisms tiek ierobežots un nepārsniedz 60 miljardus EUR, bet juridiskais ierobežojums nosaka, ka aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksātā summa nedrīkst būt lielāka par starpību, kas ir pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apmēru. Aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē no ES budžeta. Netiek plānots, ka EFSM tiks iesaistīts jaunās finansēšanas programmās vai jaunos aizdevuma mehānisma nolīgumus. Gadā, kas beidzās 2018. gada 31. decembrī, abas saņēmējvalstis – Īrija un Portugāle – prasīja termiņa pagarinājumu to aizdevumiem, kuru atmaksas termiņš ir 2018. gadā, par summu attiecīgi 3,9 miljardi EUR un 0,6 miljardi EUR.

MB mehānisms ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas sniedz vidēja termiņa finansiālu palīdzību ES dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro. Tas dod iespēju piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kam ir vai kam nopietni draud grūtības saistībā ar maksājumu bilanci vai kapitāla plūsmu. Saskaņā ar instrumentu piešķirto, bet vēl neatmaksāto aizdevumu maksimālā summa ir ierobežota un nepārsniedz 50 miljardus EUR. Aizņēmumus, kas saistīti ar šiem MB aizdevumiem, garantē no ES budžeta.

MFA ir finansiālas palīdzības veids, ko ES piedāvā partnervalstīm, kuras saskaras ar maksājumu bilances krīzi. Tas ietver vidēja termiņa vai ilgtermiņa aizdevumus vai dotācijas, vai abu minēto maksājumu atbilstīgu apvienojumu un parasti papildina finansējumu, kas tiek nodrošināts saistībā ar SVF atbalstītu korekciju un reformu programmu. Garantiju šiem aizdevumiem piešķir Garantiju fonds ārējai darbībai. Gadā, kas beidzās 2018. gada 31. decembrī, tika izmaksāti papildu aizdevumi MFA ietvaros par kopējo summu 515 miljoni EUR, no kuriem 500 miljoni EUR tika piešķirti Ukrainai un 15 miljoni EUR tika piešķirti Gruzijai, – skatīt arī 4.1.2. skaidrojumu.

4.1.2

Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom, ko pārstāv Komisija) piešķir aizdevumus gan dalībvalstīm, gan citām valstīm, gan to struktūrām ar energoiekārtām saistītu projektu finansēšanai. Attiecībā uz Euratom aizdevumiem no trešām personām ir saņemtas garantijas par 254 miljoniem EUR (2017. gadā – 250 miljoni EUR) – skatīt 4.1.2. skaidrojumu.

4.1.2

Likvidējamās EOTK aizdevumi nav aizdevumi finansiālai palīdzībai, bet gan parādzīmes, lai naudas plūsmas atbilstu aizņēmumiem. Tomēr, līdzīgi kā aizdevumi finansiālai palīdzībai, tie tika piešķirti projektu finansēšanai, izmantojot aizņemtus līdzekļus atbilstīgi EOTK līguma 54. un 56. pantam.

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiālais atbalsts (MFA) | 0 % līdz 3,82 % | 0 % līdz 4,54 % |
| Euratom | 0,08 % līdz 5,76 % | 0,08 % līdz 5,76 % |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,88 % līdz 3,38 % | 2,88 % līdz 3,38 % |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 0,50 % līdz 3,75 % | 0,62 % līdz 3,75 % |
| Likvidējamā EOTK | 5,23 % līdz 5,81 % | 5,23 % līdz 5,81 % |

31.12.2018.

31.12.2017.

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

0 % līdz 3,82 %

0 % līdz 3,82 %

0 % līdz 4,54 %

0 % līdz 4,54 %

Euratom

Euratom

0,08 % līdz 5,76 %

0,08 % līdz 5,76 %

0,08 % līdz 5,76 %

0,08 % līdz 5,76 %

Maksājumu bilance (MB)

Maksājumu bilance (MB)

2,88 % līdz 3,38 %

2,88 % līdz 3,38 %

2,88 % līdz 3,38 %

2,88 % līdz 3,38 %

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

0,50 % līdz 3,75 %

0,50 % līdz 3,75 %

0,62 % līdz 3,75 %

0,62 % līdz 3,75 %

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

5,23 % līdz 5,81 %

5,23 % līdz 5,81 %

5,23 % līdz 5,81 %

5,23 % līdz 5,81 %

2.4.3.2.   Citi aizdevumi

Citi aizdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | 64 | 78 |
| Likvidējamās EOTK aizdevumi mājokļiem | 2 | 4 |
| Termiņnoguldījumi | 0 | 55 |
| Kopā | 67 | 137 |
| Ilgtermiņa | 38 | 61 |
| Īstermiņa | 28 | 76 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

64

64

78

78

Likvidējamās EOTK aizdevumi mājokļiem

Likvidējamās EOTK aizdevumi mājokļiem

2

2

4

4

Termiņnoguldījumi

Termiņnoguldījumi

0

0

55

55

Kopā

Kopā

67

67

137

137

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

38

38

61

61

Īstermiņa

Īstermiņa

28

28

76

76

Citu aizdevumu kopējā nominālvērtība 2018. gada 31. decembrī bija 617 miljoni EUR (2017. gadā – 561 miljons EUR).

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem tiek piešķirti ar preferenciālām likmēm sadarbības ar trešām valstīm ietvaros.

Termiņnoguldījumi ietver galvenokārt summas, kuras nogulda uz laiku no 3 līdz 12 mēnešiem un kuras neatbilst naudas ekvivalentu definīcijai.

Citu aizdevumu vērtības samazinājums

Citu aizdevumu vērtības samazinājums

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2017. | Palielinājumi | Apvērse | Norakstīšana | Citi | 31.12.2018. |
| Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | 8 | 1 | — | (0) | — | 8 |
| Pārņemtie aizdevumi | 432 | 147 | — | — | — | 579 |
| Kopā | 440 | 148 | — | (0) | — | 587 |

Miljonos EUR

31.12.2017.

Palielinājumi

Apvērse

Norakstīšana

Citi

31.12.2018.

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

8

8

1

1

—

(0)

(0)

—

8

8

Pārņemtie aizdevumi

Pārņemtie aizdevumi

432

432

147

147

—

—

—

579

579

Kopā

Kopā

440

440

148

148

—

(0)

(0)

—

587

587

Pārņemtie aizdevumi ir neatmaksātie aizdevumi, kurus piešķīrusi EIB, kuri ir garantēti no ES budžeta un uz kuriem visas tiesības ir pārņēmusi ES pēc maksājuma no Garantiju fonda ārējai darbībai vai ESIF galvojuma fonda. Šo aizdevumu vērtība ir pilnā mērā samazinājusies par 579 miljoniem EUR (2017. gadā – par 432 miljoniem EUR). 2018. gadā pieprasīto galvojuma summu daļēji sedza no finanšu uzkrājumiem, kas tika izveidoti iepriekšējos gados. Saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kas noslēgti starp ES un EIB, EIB uzņemas piedziņas procesu ES vārdā, lai atgūtu visas nesamaksātās summas.

2.5.   PRIEKŠFINANSĒJUMS

PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1. | 21 814 | 21 939 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2. | 4 122 | 3 018 |
| Iemaksa trasta fondos | | 71 | 64 |
| | | 26 006 | 25 022 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1. | 21 572 | 22 361 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2. | 2 396 | 1 645 |
| | | 23 968 | 24 005 |
| Kopā | | 49 974 | 49 027 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Ilgtermiņa priekšfinansējums

Ilgtermiņa priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1.

2.5.1.

21 814

21 814

21 939

21 939

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2.

2.5.2.

4 122

4 122

3 018

3 018

Iemaksa trasta fondos

Iemaksa trasta fondos

71

71

64

64

26 006

26 006

25 022

25 022

Īstermiņa priekšfinansējums

Īstermiņa priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1.

2.5.1.

21 572

21 572

22 361

22 361

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2.

2.5.2.

2 396

2 396

1 645

1 645

23 968

23 968

24 005

24 005

Kopā

Kopā

49 974

49 974

49 027

49 027

Priekšfinansējuma summām dažādajās programmās ir jābūt pietiekamām, lai saņēmējam nodrošinātu projekta sākšanai nepieciešamo finansējumu, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu lietderības ierobežojumus. Priekšfinansējuma kopējās summas palielinājums ir saistīts galvenokārt ar to, ka palielinājušies citi avansa maksājumi dalībvalstīm (skatīt 2.5.2. skaidrojumu).

2.5.2

2.5.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Bruto summa | Dzēsts, izmantojot uzkrājumu | Neto summa 31.12.2018. | Bruto summa | Dzēsts, izmantojot uzkrājumu | Neto summa 31.12.2017. |
| Dalīta pārvaldība | | | | | | |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 3 743 | | 3 743 | 3 735 | — | 3 735 |
| ERAF un KF | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 | 20 561 | (5 678 ) | 14 883 |
| ESF | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 | 6 792 | (1 182 ) | 5 610 |
| Citi | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 | 5 037 | (2 267 ) | 2 770 |
| | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 | 36 125 | (9 127 ) | 26 998 |
| Tieša pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| Komisija | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 | 12 165 | (8 331 ) | 3 834 |
| ES izpildaģentūras | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 | 13 843 | (8 749 ) | 5 094 |
| trasta fondi | 585 | (433) | 152 | 440 | (212) | 228 |
| | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 | 26 447 | (17 292 ) | 9 155 |
| Netieša pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| citas ES aģentūras un struktūras | 762 | (207) | 555 | 723 | (148) | 575 |
| trešās valstis | 1 546 | (879) | 667 | 1 586 | (956) | 630 |
| starptautiskas organizācijas | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 | 9 000 | (5 879 ) | 3 121 |
| citi subjekti | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 | 7 753 | (3 933 ) | 3 820 |
| | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 | 19 062 | (10 916 ) | 8 146 |
| Kopā | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 | 81 635 | (37 335 ) | 44 300 |
| Ilgtermiņa | 21 814 | — | 21 814 | 21 939 | — | 21 939 |
| Īstermiņa | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 | 59 696 | (37 335 ) | 22 361 |

Miljonos EUR

Bruto summa

Dzēsts, izmantojot uzkrājumu

Neto summa 31.12.2018.

Bruto summa

Dzēsts, izmantojot uzkrājumu

Neto summa 31.12.2017.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

3 743

3 743

3 743

3 743

3 735

3 735

—

3 735

3 735

ERAF un KF

ERAF un KF

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

20 561

20 561

(5 678 )

(5 678 )

14 883

14 883

ESF

ESF

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

6 792

6 792

(1 182 )

(1 182 )

5 610

5 610

Citi

Citi

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

5 037

5 037

(2 267 )

(2 267 )

2 770

2 770

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

36 125

36 125

(9 127 )

(9 127 )

26 998

26 998

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

12 165

12 165

(8 331 )

(8 331 )

3 834

3 834

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

13 843

13 843

(8 749 )

(8 749 )

5 094

5 094

trasta fondi

trasta fondi

585

585

(433)

(433)

152

152

440

440

(212)

(212)

228

228

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

26 447

26 447

(17 292 )

(17 292 )

9 155

9 155

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

citas ES aģentūras un struktūras

citas ES aģentūras un struktūras

762

762

(207)

(207)

555

555

723

723

(148)

(148)

575

575

trešās valstis

trešās valstis

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

1 586

1 586

(956)

(956)

630

630

starptautiskas organizācijas

starptautiskas organizācijas

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

9 000

9 000

(5 879 )

(5 879 )

3 121

3 121

citi subjekti

citi subjekti

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

7 753

7 753

(3 933 )

(3 933 )

3 820

3 820

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

19 062

19 062

(10 916 )

(10 916 )

8 146

8 146

Kopā

Kopā

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

81 635

81 635

(37 335 )

(37 335 )

44 300

44 300

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

21 814

21 814

—

21 814

21 814

21 939

21 939

—

21 939

21 939

Īstermiņa

Īstermiņa

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

59 696

59 696

(37 335 )

(37 335 )

22 361

22 361

Priekšfinansējums ir izmaksātā nauda un tādējādi maksājumu apropriāciju izpilde. Kā izklāstīts 1.5.7. skaidrojumā, šie ir avansa maksājumi un vēl nav uzskaitīti izdevumos. Tādējādi, lai gan priekšfinansējums samazina neapmaksāto RAL (skatīt 5.1. skaidrojumu), tie ir izdevumi, kas vēl jāatzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.5.7.

5.1.

Dalītās pārvaldības gadījumā gandrīz visas priekšfinansējuma summas attiecas uz pašreizējo plānošanas periodu. Ir sākotnējais priekšfinansējums, kas netiks dzēsts pirms perioda beigām un ko kontos uzskaita kā ilgtermiņa finansējumu. Ir arī ikgadējais priekšfinansējums, ko dzēš katru gadu un ko kontos uzskaita kā īstermiņa finansējumu. 2018. gadā samaksātā jaunā priekšfinansējuma summa ir 10 miljardi EUR. Priekšfinansējuma summas, kas saistītas ar dalītu pārvaldību, ir līdzīgas 2017. gada summām, izņemot to, ka ir samazinājušās summas dalītās pārvaldības pozīcijā “Citi”. Tas ir saistīts ar Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (summas atjaunošanas atbalstam Itālijā pēc tajā notikušajām zemestrīcēm 2016./2017. gadā). Šīs summas tika izmaksātas kā priekšfinansējums 2017. gadā un iekļautas izdevumos 2018. gadā.

Tiešās pārvaldības gadījumā priekšfinansējuma summas galvenokārt attiecas uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu.

Netiešās pārvaldības gadījumā priekšfinansējums galvenokārt attiecas uz iekšējās politikas programmām, piemēram, Erasmus, Galileo un EGNOS, kā arī uz instrumentiem, kas saistīti ar ārējām attiecībām, piemēram, EKI (Eiropas kaimiņattiecību instrumentu), ASI (Attīstības sadarbības instrumentu) un humāno palīdzību.

Erasmus

Galileo

EGNOS

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Tās ir garantijas, ko Komisija, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu), atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis. Šāda veida garantijām tiek uzrādītas divas vērtības – nominālā un aktuālā vērtība. Nominālo vērtību pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. Garantijas aktuālo vērtību pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai dzēšana pēc tam. Tādu garantiju nominālā vērtība, kas saņemtas saistībā ar priekšfinansējumu, 2018. gada 31. decembrī bija 516 miljoni EUR, bet to aktuālā vērtība bija 420 miljoni EUR (2017. gadā – attiecīgi 620 miljoni EUR un 462 miljoni EUR).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7) un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, faktiski sedz Dalībnieku garantiju fonds (PGF). PGF ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu riskus saistībā ar saņēmēju neveiktiem maksājumiem PP7 un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešo darbību īstenošanas laikā. Visi to netiešo darbību dalībnieki, kas saņem dotācijas no ES, iemaksā PGF kapitālā 5 % no kopējās saņemtās summas.

2018. gada 31. decembrī priekšfinansējuma summas, ko sedza PGF, bija 2 miljardi EUR (2017. gadā – 1,9 miljardi EUR). ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā izpildītājs PGF dalībnieku vārdā, bet fonds pieder tā dalībniekiem.

Gada beigās PGF kopējie aktīvi bija 2,1 miljards EUR (2017. gadā – 2,0 miljardi EUR). PGF aktīvi ietver arī finanšu aktīvus, kurus pārvalda Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts. Tā kā PGF ir atsevišķs subjekts, fonda aktīvi netiek konsolidēti šajos ES gada pārskatos.

2.5.2.   
  Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā | 3 675 | 2 768 |
| Atbalsta shēmas | 2 843 | 1 895 |
| Kopā | 6 518 | 4 663 |
| Ilgtermiņa | 4 122 | 3 018 |
| Īstermiņa | 2 396 | 1 645 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

3 675

3 675

2 768

2 768

Atbalsta shēmas

Atbalsta shēmas

2 843

2 843

1 895

1 895

Kopā

Kopā

6 518

6 518

4 663

4 663

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

4 122

4 122

3 018

3 018

Īstermiņa

Īstermiņa

2 396

2 396

1 645

1 645

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondi) programmu ietvaros dalībvalstīm var veikt avansa maksājumus no ES budžeta, lai tās varētu veikt iemaksas finanšu instrumentos (t. i., aizdevumos, kapitālieguldījumos vai garantijās). Par šo finanšu instrumentu izveidi un pārvaldību atbild dalībvalstis, nevis Komisija. Tomēr šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā viss priekšfinansējums), un tādējādi tos ES bilancē uzrāda kā aktīvus.

2014.–2020. gada periods

2014.–2020. gada periods

Tiek lēsts, ka no 5,790 miljardiem EUR, kas samaksāti saskaņā ar kohēzijas politiku, 2018. gada 31. decembrī neizmantoti bija 3,590 miljardi EUR. Tie ietver dalībvalstu iemaksas MVU iniciatīvā – instrumentā, kura mērķis ir stimulēt papildu aizdevumus MVU no banku sektora (izmaksāti 1,213 miljardi EUR, no kuriem 391 miljons EUR tiek novērtēts kā neizmantots).

Lauku attīstībai gada beigās joprojām bija neizmantoti 83 miljoni EUR.

2007.–2013. gada periods

2007.–2013. gada periods

Visas ar kohēzijas politiku saistītās summas tiek uzskatītas par izmantotām vai pārdalītām citiem pasākumiem, tāpēc 2018. gada 31. decembrī bilancē aktīvu nav. Jānorāda, ka faktisko īstenošanu dažādajos instrumentos izskatīs kā daļu no programmu slēgšanas procesa.

Atbalsta shēmas

Atbalsta shēmas

Līdzīgā kārtā dažādās atbalsta shēmās (valsts atbalsts, ELGF tirgus pasākumi vai ELFLA ieguldījumu pasākumi) veiktos dalībvalstu avansa maksājumus, kas nav izmantoti līdz gada beigām, grāmato kā aktīvus (avansa maksājumus) ES bilancē. Komisija aplēsusi šo avansa maksājumu vērtību, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju; rezultātā iegūtās summas ir iekļautas izdevumu apakšpozīcijā “Atbalsta shēmas” (sk. iepriekš).

2014.–2020. gada periods

2014.–2020. gada periods

Tika lēsts, ka gada beigās neizmantotās summas kohēzijas politikai ir 1,477 miljardi EUR un lauksaimniecībai un lauku attīstībai – 1,171 miljards EUR.

2007.–2013. gada periods

2007.–2013. gada periods

Saskaņā ar aplēsēm 2018. gada beigās neizmantoti paliek 195 miljoni EUR, kas samaksāti saistībā ar lauku attīstību.

2.6.   AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1. | 397 | 594 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.2. | 19 | 17 |
| | | 416 | 611 |
| Īstermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1. | 22 212 | 11 065 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.2. | 2 036 | 689 |
| | | 24 248 | 11 755 |
| Kopā | | 24 664 | 12 366 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1.

2.6.1.

397

397

594

594

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.2.

2.6.2.

19

19

17

17

416

416

611

611

Īstermiņa

Īstermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1.

2.6.1.

22 212

22 212

11 065

11 065

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.2.

2.6.2.

2 036

2 036

689

689

24 248

24 248

11 755

11 755

Kopā

Kopā

24 664

24 664

12 366

12 366

2.6.1.   
  Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1. | 397 | 594 |
| | | 397 | 594 |
| Īstermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1. | 10 900 | 6 190 |
| Konkurences naudas sodi | 2.6.1.2. | 9 727 | 4 225 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas | 2.6.1.3. | 1 511 | 570 |
| Citas atgūstamās summas | | 74 | 81 |
| | | 22 212 | 11 065 |
| Kopā | | 22 609 | 11 659 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Dalībvalstis

Dalībvalstis

2.6.1.1.

2.6.1.1.

397

397

594

594

397

397

594

594

Īstermiņa

Īstermiņa

Dalībvalstis

Dalībvalstis

2.6.1.1.

2.6.1.1.

10 900

10 900

6 190

6 190

Konkurences naudas sodi

Konkurences naudas sodi

2.6.1.2.

2.6.1.2.

9 727

9 727

4 225

4 225

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

2.6.1.3.

2.6.1.3.

1 511

1 511

570

570

Citas atgūstamās summas

Citas atgūstamās summas

74

74

81

81

22 212

22 212

11 065

11 065

Kopā

Kopā

22 609

22 609

11 659

11 659

2.6.1.1.   No dalībvalstīm atgūstamās summas

No dalībvalstīm atgūstamās summas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| A kontos iekļautie TPR | 5 609 | 3 113 |
| Atsevišķos kontos iekļautie TPR | 1 612 | 1 617 |
| Saņemamie pašu resursi | 2 758 | 46 |
| Vērtības samazinājums | (991) | (997) |
| Citi | 86 | 56 |
| Pašu resursu atgūstamās summas | 9 075 | 3 836 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 1 708 | 2 280 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 859 | 955 |
| Pagaidu lauku attīstības instruments (TRDI) | 13 | 16 |
| Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (SAPARD) | 82 | 136 |
| Vērtības samazinājums | (788) | (804) |
| Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību | 1 875 | 2 583 |
| Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana | 145 | 182 |
| Samaksātais un atgūstamais PVN | 45 | 64 |
| Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas | 158 | 120 |
| Kopā | 11 297 | 6 784 |
| Ilgtermiņa | 397 | 594 |
| Īstermiņa | 10 900 | 6 190 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

A kontos iekļautie TPR

A kontos iekļautie TPR

5 609

5 609

3 113

3 113

Atsevišķos kontos iekļautie TPR

Atsevišķos kontos iekļautie TPR

1 612

1 612

1 617

1 617

Saņemamie pašu resursi

Saņemamie pašu resursi

2 758

2 758

46

46

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(991)

(991)

(997)

(997)

Citi

Citi

86

86

56

56

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

9 075

9 075

3 836

3 836

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

1 708

1 708

2 280

2 280

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

859

859

955

955

Pagaidu lauku attīstības instruments (TRDI)

Pagaidu lauku attīstības instruments (TRDI)

13

13

16

16

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (SAPARD)

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (SAPARD)

82

82

136

136

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(788)

(788)

(804)

(804)

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

1 875

1 875

2 583

2 583

Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana

Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana

145

145

182

182

Samaksātais un atgūstamais PVN

Samaksātais un atgūstamais PVN

45

45

64

64

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

158

158

120

120

Kopā

Kopā

11 297

11 297

6 784

6 784

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

397

397

594

594

Īstermiņa

Īstermiņa

10 900

10 900

6 190

6 190

Dalībvalstu ilgtermiņa maksājamās summas attiecas galvenokārt uz neizpildītiem atbilstības noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF), kā arī Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). Ar šiem lēmumiem saistītās summas tiek atgūtas kā gada maksājumi.

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

“A konti” attiecas uz mēneša pārskatiem, kuros dalībvalstis paziņo Komisijai konstatētās maksājumtiesības uz tradicionālajiem pašu resursiem (TPR), kas vēl nav atgūti. TPR, kas sastāv no muitas nodokļiem un cukura nodevām, Komisijas vārdā iekasē dalībvalstis.

“A kontu” summās par 2018. gadu ir ietverti TPR no turpmāk izskaidrotās pārkāpumu lietas, kā arī no pārbaudes ziņojumiem. Palielinājumu pozīcijā “A konti” ir veicinājušas minētās lietas. Tā kā piemēro nokavējuma procentus 1,3 miljardu EUR apmērā, arī minētās summas ir iekļautas šajos gada pārskatos (skatīt 2.6.2. un 3.7. skaidrojumu).

2.6.2

3.7.

Attiecībā uz pārkāpumu lietu Eiropas Komisija 2018. gada 8. martā nosūtīja oficiāla paziņojuma vēstuli Apvienotajai Karalistei (AK) (pārkāpums Nr. 2018/2008), jo tā atteicās iemaksāt ES budžetā muitas nodokļus, lai gan tas ir noteikts ES tiesību aktos. Tā kā no AK netika saņemta apmierinoša atbilde, Komisija 2018. gada 24. septembrī nosūtīja argumentētu atzinumu un 2018. gada 19. decembrī nolēma vērsties ar attiecīgo lietu ES Tiesā. AK atbildēja uz argumentēto atzinumu 2019. gada 11. februārī. Arī šī atbilde tika atzīta par neapmierinošu, un Komisija 2019. gada 6. martā apstiprināja savu lēmumu ierosināt pārkāpuma lietu ES Tiesā. Pieteikums tika iesniegts 2019. gada 7. martā. OLAF 2017. gada ziņojumā bija konstatēts, ka importētāji Apvienotajā Karalistē nebija nomaksājuši muitas nodokļus lielā apmērā, importēšanas procesā izmantojot fiktīvus un nepatiesus rēķinus un nepareizas muitas vērtības deklarācijas. Pamatojoties uz OLAF un JRC izstrādāto metodiku un pieejamo informāciju, Komisija ir aplēsusi, ka AK izdarītā ES tiesību aktu pārkāpuma rezultātā laikā no 2011. gada novembra līdz 2017. gada oktobrim ES budžetam ir nodarīti 2,1 miljardu EUR lieli zaudējumi (neto summa – tā, kas atliek, no bruto summas 2,7 miljardi EUR atņemot iekasēšanas izmaksas, kuras paturēs AK). AK neatzīst metodiku, ko Komisija izmantojusi, lai aplēstu iepriekš minētos zaudējumus.

Turklāt Komisija minētajās summās iekļāva vadības aplēsi 0,7 miljardu EUR apmērā (no kuriem lielākā daļa ir piemērojamie procenti) par noteiktajiem muitas nodokļiem. AK nepiekrīt šai summai.

“Atsevišķi konti” attiecas uz konstatētajām maksājumtiesībām, kas nav iekļautas “A kontos”, jo dalībvalstis nav atguvušas attiecīgās summas un nav iesniegts to nodrošinājums (vai arī nodrošinājums ir iesniegts, bet summas ir apstrīdētas). Šo maksājumtiesību summa var samazināties, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis iesniedz katru gadu.

“Saņemamie pašu resursi” ir summas, kas atgūstamas 2018. gada 12. decembrī pieņemtā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 rezultātā. Par šīm summām dalībvalstīm bija jāizdara ieraksts 2019. gada janvāra pirmajā darbdienā.

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt iekļautas summas, ko dalībvalstis bija parādā 2018. gada 31. decembrī un deklarējušas un apstiprinājušas 2018. gada 15. oktobrī. Tiek aplēstas atgūstamās summas, kas izveidojās pēc minētās deklarācijas laikā līdz 2018. gada 31. decembrim. Komisija arī veic aplēsi par daļēji norakstāmām summām, kuras ir parādā saņēmēji un kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir arī iekļauts samazinājums 20 % apmērā, kurš atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

2.6.1.2.   Atgūstamās summas no konkurences naudas sodiem

Atgūstamās summas no konkurences naudas sodiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa | 13 022 | 7 679 |
| Provizoriski maksājumi | (3 131 ) | (3 282 ) |
| Vērtības samazinājums | (164) | (172) |
| Kopā | 9 727 | 4 225 |
| Ilgtermiņa | — | — |
| Īstermiņa | 9 727 | 4 225 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa

Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa

13 022

13 022

7 679

7 679

Provizoriski maksājumi

Provizoriski maksājumi

(3 131 )

(3 131 )

(3 282 )

(3 282 )

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(164)

(164)

(172)

(172)

Kopā

Kopā

9 727

9 727

4 225

4 225

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

—

—

Īstermiņa

Īstermiņa

9 727

9 727

4 225

4 225

Provizoriski maksājumi attiecas galvenokārt uz saņemto naudu no uzņēmumiem, kuri tomēr ir iesnieguši lēmuma par naudas sodu pārsūdzību ES tiesās vai kuriem joprojām ir šāda iespēja. Iespējamās saistības tiek norādītas attiecībā uz iespēju, ka šīs summas tiek atmaksātas uzņēmumiem (skatīt 4.1.4. skaidrojumu).

4.1.4.

Uzņēmumi, kam piespriests naudas sods un kas ir iesnieguši pārsūdzību vai plāno to darīt, var veikt provizoriskus maksājumus vai uzrādīt Komisijai banku garantijas. Attiecībā uz naudas sodiem 9,354 miljardu EUR apmērā (2017. gadā – 4,004 miljardi EUR), kas nebija samaksāti līdz gada beigām, Komisija ir pieņēmusi garantijas.

Summas, kas daļēji norakstītas vērtības samazināšanās dēļ, atspoguļo Komisijas individuālo pieeju tādu naudas sodu izvērtēšanai, kuri nav samaksāti vai par kuriem nav iesniegtas garantijas un kurus Komisijas ieskatā nepiedzīs.

Naudas sodu summas palielinājums par konkurences noteikumu pārkāpumiem galvenokārt attiecas uz diviem lieliem naudas sodiem (par kopējo summu 5,339 miljardi EUR), kur attiecīgie uzņēmumi nodrošināja naudas sodu ar Komisijas pieņemtām banku garantijām.

2.6.1.3.   Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Citi uzkrātie ienākumi | 1 240 | 328 |
| Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 272 | 241 |
| Kopā | 1 511 | 570 |
| Ilgtermiņa | — | — |
| Īstermiņa | 1 511 | 570 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Citi uzkrātie ienākumi

Citi uzkrātie ienākumi

1 240

1 240

328

328

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

272

272

241

241

Kopā

Kopā

1 511

1 511

570

570

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

—

—

Īstermiņa

Īstermiņa

1 511

1 511

570

570

Citi uzkrātie ienākumi ietver 1,146 miljardus EUR, ko Komisija plāno atgūt no dalībvalstīm kohēzijas jomā. Piedziņa notiks dalībvalstu 2019. gada 15. februārī iesniegto gada pārskatu izpētes un pieņemšanas rezultātā. Šī procedūra dalībvalstu gada pārskatu pieņemšanai kohēzijas jomā tika pirmo reizi ieviesta attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu.

2.6.2.   
  Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ilgtermiņa | | |
| Citi debitoru parādi | 19 | 17 |
| | 19 | 17 |
| Īstermiņa | | |
| Klienti | 232 | 241 |
| Klientu parādu vērtības samazinājums | (143) | (141) |
| Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu | 243 | 259 |
| Citi | 1 704 | 331 |
| | 2 036 | 689 |
| Kopā | 2 055 | 707 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Citi debitoru parādi

Citi debitoru parādi

19

19

17

17

19

19

17

17

Īstermiņa

Īstermiņa

Klienti

Klienti

232

232

241

241

Klientu parādu vērtības samazinājums

Klientu parādu vērtības samazinājums

(143)

(143)

(141)

(141)

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu

243

243

259

259

Citi

Citi

1 704

1 704

331

331

2 036

2 036

689

689

Kopā

Kopā

2 055

2 055

707

707

Atgūstamās summas pozīcijā “Citi” ietver uzkrātos nokavējuma procentus par pašu resursiem 1,4 miljardu EUR apmērā, no kuriem 1,3 miljardi EUR ir saistīti ar 2.6.1.1. skaidrojumā jau minētajām lietām.

2.6.1.1

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Zinātniskie materiāli | 52 | 45 |
| Citi | 21 | 250 |
| Kopā | 73 | 295 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Zinātniskie materiāli

Zinātniskie materiāli

52

52

45

45

Citi

Citi

21

21

250

250

Kopā

Kopā

73

73

295

295

2.8.   NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | | 12 932 | 20 078 |
| Norēķinu konti | | 79 | 152 |
| Avansa konti | | 5 | 5 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | | 0 | 0 |
| Bankas konti budžeta izpildei | 2.8.1. | 13 017 | 20 236 |
| Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem | 2.8.2. | 2 377 | 1 608 |
| Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem | 2.8.3. | 1 438 | 1 234 |
| Nauda, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām | | 1 167 | 999 |
| Nauda, kas attiecas uz trasta fondiem | | 114 | 34 |
| Kopā | | 18 113 | 24 111 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

12 932

12 932

20 078

20 078

Norēķinu konti

Norēķinu konti

79

79

152

152

Avansa konti

Avansa konti

5

5

5

5

Pārvedumi (nauda ceļā)

Pārvedumi (nauda ceļā)

0

0

0

0

Bankas konti budžeta izpildei

Bankas konti budžeta izpildei

2.8.1.

13 017

13 017

20 236

20 236

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

2.8.2.

2 377

2 377

1 608

1 608

Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

2.8.3.

1 438

1 438

1 234

1 234

Nauda, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām

Nauda, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām

1 167

1 167

999

999

Nauda, kas attiecas uz trasta fondiem

Nauda, kas attiecas uz trasta fondiem

114

114

34

34

Kopā

Kopā

18 113

18 113

24 111

24 111

2.8.1.   
  Bankas konti budžeta izpildei

Bankas konti budžeta izpildei

Šī pozīcija ietver līdzekļus, kurus Komisija tur savos bankas kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), kā arī komercbanku norēķinu kontos, avansa kontos un kā skaidras naudas līdzekļus sīkiem izdevumiem. Līdzekļu atlikums kasē 2018. gada beigās radās šādu būtisku elementu dēļ:

| — | attiecībā uz pašu resursiem gada beigu līdzekļu atlikumā kasē iekļauta summa 0,75 miljardu EUR apmērā, ko dažas dalībvalstis samaksājušas avansā saistībā ar 2018. gadā pieņemto budžeta grozījumu Nr. 6, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pašu resursiem gada beigu līdzekļu atlikumā kasē iekļauta summa 0,75 miljardu EUR apmērā, ko dažas dalībvalstis samaksājušas avansā saistībā ar 2018. gadā pieņemto budžeta grozījumu Nr. 6,

| — | naudas sodu summa 1,4 miljardu EUR apmērā, ko Komisija noteikusi par konkurences noteikumu pārkāpumiem un kas galīgi iekasēta 2018. gadā un vēl nav iekļauta budžeta grozījumos, arī ir daļa no gada beigu līdzekļu atlikuma kasē, |
| --- | --- |

—

naudas sodu summa 1,4 miljardu EUR apmērā, ko Komisija noteikusi par konkurences noteikumu pārkāpumiem un kas galīgi iekasēta 2018. gadā un vēl nav iekļauta budžeta grozījumos, arī ir daļa no gada beigu līdzekļu atlikuma kasē,

| — | līdzekļu atlikums kasē ietver arī piešķirto ieņēmumu un citu maksājumu apropriācijas par 7,4 miljardiem EUR. |
| --- | --- |

—

līdzekļu atlikums kasē ietver arī piešķirto ieņēmumu un citu maksājumu apropriācijas par 7,4 miljardiem EUR.

2.8.2.   
  Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Šajā pozīcijā uzrādītās summas galvenokārt ir saistītas ar naudas ekvivalentiem, ko Komisijas vārdā pārvalda fiduciāri, lai īstenotu noteiktas finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta un no naudas un tās ekvivalentiem, kas tiek turēti garantiju fondos saistībā ar budžeta garantijām (skatīt 2.4.1. skaidrojumu). Naudu, kas pieder finanšu instrumentiem un garantiju fondiem, var izmantot tikai attiecīgajās programmās.

2.4.1.

2.8.3.   
  Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

Šī ir nauda, kas saņemta saistībā ar Komisijas piemērotajiem naudas sodiem, par kuriem ierosinātā lieta vēl joprojām tiek izskatīta. Šīs summas tiek turētas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Ja ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai otra puse iesniegs pārsūdzību, pamatā esošā summa 4.1.4. skaidrojumā tiek norādīta kā iespējamās saistības.

4.1.4.

Kopš 2010. gada visus no jauna provizoriski iekasētos naudas sodus Komisija pārvalda BUFI fondā un tie tiek ieguldīti finanšu instrumentos, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu).

2.4.1.

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

2.9.   PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

Darbinieku pabalstu shēmas neto saistības

Darbinieku pabalstu shēmas neto saistības

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ES ierēdņu pensiju shēma | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 31.12.2018. kopā | 31.12.2017. kopā |
| Definētu pabalstu saistības | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 | 73 560 |
| Plāna aktīvi | Neattiecas | (119) | (296) | (415) | (438) |
| Neto saistības | 70 017 | 1 746 | 8 694 | 80 456 | 73 122 |

Miljonos EUR

ES ierēdņu pensiju shēma

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

31.12.2018. kopā

31.12.2017. kopā

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

73 560

73 560

Plāna aktīvi

Plāna aktīvi

Neattiecas

Neattiecas

(119)

(119)

(296)

(296)

(415)

(415)

(438)

(438)

Neto saistības

Neto saistības

70 017

70 017

1 746

1 746

8 694

8 694

80 456

80 456

73 122

73 122

Kopējo darbinieku pabalstu saistību palielinājums galvenokārt izveidojās sakarā ar ES ierēdņu pensiju shēmas neto saistību palielinājumu. Tiesības, kas gada laikā uzkrātas saistībā ar darbu, ir lielākas nekā gada laikā izmaksātie pabalsti. Līdztekus tam ir vēl gada procentu izmaksas (saistību diskonta likmes samazināšana), kā arī aktuārie zaudējumi no pieredzes korekcijām, kur ievērojama summa ir saistīta ar 2.9.1. skaidrojumā minēto uzlabojumu.

2.9.1

2.9.1.   
  ES ierēdņu pensiju shēma

ES ierēdņu pensiju shēma

Šīs definētu pabalstu saistības atspoguļo to sagaidāmo nākotnes maksājumu pašreizējo vērtību, kas ES ir jāveic, lai nokārtotu pensiju saistības, kuras radušās darbinieka dienesta laikā pašreizējā un iepriekšējos periodos. Shēma tiek turpināta, un visi maksājumi, kas katru gadu jāveic no shēmas, katru gadu tiek iekļauti ES budžetā.

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumi, kas paredzēti darbinieku pensiju shēmā, tiek veikti no ES budžeta. Shēma tiek finansēta nosacīti, un dalībvalstis kolektīvi garantē šo pabalstu maksājumus. Obligātā pensijas iemaksa tiek atskaitīta no aktīvo biedru pamatalgas, pašlaik 10,0 % apmērā. Šīs iemaksas tiek uzskatītas par gada budžeta ieņēmumiem un kopumā palīdz finansēt ES izdevumus; skatīt arī 3.6. skaidrojumu.

3.6.

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2018. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamajām Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 39. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī ES grāmatvedības 12. noteikumu). Kā jau bija norādīts 2017. gada pārskatos, attiecīgie Komisijas dienesti ir strādājuši, lai nostiprinātu datu vākšanas metodes, kā arī uzlabotu pieņēmumus un aprēķina metodes. Viens no šā darba rezultātiem ir precīzāks ar pārdzīvojušā laulātā pensijām (t. i., ja pensiju shēmas dalībnieks ir miris) saistīto saistību vērtējums, kurā izmantota vismodernākā aktuārā prakse. Šīs uzlabotās metodes ietekmē saistības 2018. gadā ir palielinājušās par 2,1 miljardu EUR. Ja 2017. gadā būtu izmantota šī, nevis iepriekš izmantotā metode, minētās saistības būtu bijušas par 2,3 miljardiem EUR lielākas.

2.9.2.   
  Citas pensijas pabalstu shēmas

Citas pensijas pabalstu shēmas

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ir ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu pensijām.

2.9.3.   
  Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Papildus iepriekš minētajām pensijas pabalstu shēmām tiek vērtētas arī aplēstās ES saistības par kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS) attiecībā uz veselības aprūpes izmaksām, kas jāsedz periodos, kuri seko pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). Kā norādīts 1.5.10. skaidrojumā, šo saistību aprēķinā ņem vērā visu aktīvā dienesta periodu, nodrošinot, ka pastāvīgi tiek uzskaitītas darbinieku pēcnodarbinātības plāna gan pensiju, gan slimības apdrošināšanas shēmas. Ņemot vērā pienākumu patiesi atspoguļot pamatā esošās situācijas ekonomisko būtību, kā to prasa gan EGN, gan SPSGS, mēs 39. SPSGS neinterpretējām stingrākā nozīmē, kad pabalstus attiecinājām uz darbības periodiem. Ja JSIS uzkrātos darba izmaksas par pilnu 10 gadu periodu un par visiem ierēdņiem, nevis par darbinieka aktīvā dienesta periodu, šādas pieejas rezultātā definētu pabalstu saistības gada beigās būtu palielinājušās par 3 miljardiem EUR. Tomēr, kā jau norādīts, šāda stingrāka pieeja nebūtu saderīga ar patiesa atspoguļojuma kvalitatīvo aspektu, tāpēc nevarētu uzskatīt, ka tā sniedz ticamu informāciju saskaņā ar 1. EGN un SPSGS konceptuālo satvaru. Šo aplēsi ļoti ietekmē pašreizējā darbinieku administratīvā statusa izmaiņas (jo īpaši to terminētus līgumus noslēgušo dalībnieku skaits, kurus uzskata par tādiem, kas nākotnē varētu kļūt par ierēdņiem).

1.5.10

Uz darbinieku pabalstiem attiecināmās definēto pabalstu saistības pašreizējās vērtības pārmaiņas

Uz darbinieku pabalstiem attiecināmās definēto pabalstu saistības pašreizējās vērtības pārmaiņas

Definētu pabalstu saistību pašreizējā vērtība ir diskontētie plānotie nākotnes maksājumi, kuri ir nepieciešami, lai nokārtotu saistības, kas radušās darbinieka dienesta laikā pašreizējā un iepriekšējos periodos.

Turpmāk ir sniegta analīze par definētu pabalstu saistību pārmaiņām kārtējā gada laikā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ES ierēdņu pensiju shēma | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Kopā |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2017. | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 |
| Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā | | | | |
| Kārtējās darba izmaksas | 2 716 | 87 | 270 | 3 074 |
| Procentu izmaksas | 1 215 | 32 | 155 | 1 402 |
| Atzīts neto aktīvos | | | | |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | | | | |
| Aktuārā (peļņa)/zaudējumi no pieredzes korekcijām | 3 380 | (15) | 4 | 3 369 |
| Aktuārā (peļņa)/zaudējumi no demogrāfiskajiem pieņēmumiem | — | 1 | — | 1 |
| Aktuārā (peļņa)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem | 251 | (36) | 901 | 1 115 |
| Citi | | | | |
| Samaksātie pabalsti | (1 496 ) | (58) | (96) | (1 650 ) |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2018. | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 872 |

Miljonos EUR

ES ierēdņu pensiju shēma

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopā

Pašreizējā vērtība 31.12.2017.

Pašreizējā vērtība 31.12.2017.

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Kārtējās darba izmaksas

Kārtējās darba izmaksas

2 716

2 716

87

87

270

270

3 074

3 074

Procentu izmaksas

Procentu izmaksas

1 215

1 215

32

32

155

155

1 402

1 402

Atzīts neto aktīvos

Atzīts neto aktīvos

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Aktuārā (peļņa)/zaudējumi no pieredzes korekcijām

Aktuārā (peļņa)/zaudējumi no pieredzes korekcijām

3 380

3 380

(15)

(15)

4

4

3 369

3 369

Aktuārā (peļņa)/zaudējumi no demogrāfiskajiem pieņēmumiem

Aktuārā (peļņa)/zaudējumi no demogrāfiskajiem pieņēmumiem

—

1

1

—

1

1

Aktuārā (peļņa)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem

Aktuārā (peļņa)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem

251

251

(36)

(36)

901

901

1 115

1 115

Citi

Citi

Samaksātie pabalsti

Samaksātie pabalsti

(1 496 )

(1 496 )

(58)

(58)

(96)

(96)

(1 650 )

(1 650 )

Pašreizējā vērtība 31.12.2018.

Pašreizējā vērtība 31.12.2018.

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 872

80 872

Kārtējās darba izmaksas ir definētu pabalstu saistību pašreizējās vērtības palielinājums, kas rodas, esošajiem dalībniekiem strādājot kārtējā periodā.

Procentu izmaksas ir definētu pabalstu saistību pašreizējās vērtības palielinājums perioda laikā, kas rodas tāpēc, ka pabalsti par vienu periodu pietuvojas norēķinam.

Aktuārā peļņa un zaudējumi no pieredzes korekcijām ir ietekme, ko radījusi starpība starp iepriekšējiem aktuāra pieņēmumiem 2018. gadam un to, kas faktiski noticis 2018. gadā. Šajā summā ir ietverts uzlabojums, kas minēts 2.9.1. skaidrojumā.

2.9.1.

Aktuārā peļņa un zaudējumi no aktuāra pieņēmumiem (demogrāfiskajiem un finanšu, piemēram, diskonta likmēm un gaidāmajiem algu paaugstinājumiem) rodas, ja šos pieņēmumus atjaunina, lai tajos atspoguļotu izmaiņas pamatā esošajos apstākļos.

Pabalstus (piemēram, pensijas vai medicīnisko izmaksu kompensāciju) samaksā attiecīgā gada laikā atbilstīgi shēmas noteikumiem. Šo samaksāto pabalstu iespaidā samazinās definētu pabalstu saistības.

Plāna aktīvi

Plāna aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Kopā |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2017. | 137 | 301 | 438 |
| Neto pārmaiņas plāna aktīvos | (18) | (5) | (23) |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2018. | 119 | 296 | 415 |

Miljonos EUR

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopā

Pašreizējā vērtība 31.12.2017.

Pašreizējā vērtība 31.12.2017.

137

137

301

301

438

438

Neto pārmaiņas plāna aktīvos

Neto pārmaiņas plāna aktīvos

(18)

(18)

(5)

(5)

(23)

(23)

Pašreizējā vērtība 31.12.2018.

Pašreizējā vērtība 31.12.2018.

119

119

296

296

415

415

Aktuāra pieņēmumi: darbinieku pabalsti

Aktuāra pieņēmumi: darbinieku pabalsti

Turpmāk parādīti galvenie aktuāra pieņēmumi, kas izmantoti, vērtējot abas galvenās ES darbinieku pabalstu shēmas.

| | ES ierēdņu pensiju shēma | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma |
| --- | --- | --- |
| 2018. g. | | |
| Nominālā diskonta likme | 1,9 % | 2,0 % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 1,4 % | 1,5 % |
| Reālā diskonta likme | 0,5 % | 0,5 % |
| Plānotais algas pieauguma līmenis | 1,9 % | 1,8 % |
| Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis | Neattiecas | 3,0 % |
| Pensionēšanās vecums | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2017. g. | | |
| Nominālā diskonta likme | 1,9 % | 2,0 % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 1,5 % | 1,6 % |
| Reālā diskonta likme | 0,4 % | 0,4 % |
| Plānotais algas pieauguma līmenis | 1,8 % | 1,7 % |
| Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis | Neattiecas | 3,0 % |
| Pensionēšanās vecums | 63/64/66 | 63/64/66 |

ES ierēdņu pensiju shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

2018. g.

2018. g.

Nominālā diskonta likme

Nominālā diskonta likme

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Paredzamais inflācijas līmenis

Paredzamais inflācijas līmenis

1,4 %

1,4 %

1,5 %

1,5 %

Reālā diskonta likme

Reālā diskonta likme

0,5 %

0,5 %

0,5 %

0,5 %

Plānotais algas pieauguma līmenis

Plānotais algas pieauguma līmenis

1,9 %

1,9 %

1,8 %

1,8 %

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Neattiecas

Neattiecas

3,0 %

3,0 %

Pensionēšanās vecums

Pensionēšanās vecums

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2017. g.

2017. g.

Nominālā diskonta likme

Nominālā diskonta likme

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Paredzamais inflācijas līmenis

Paredzamais inflācijas līmenis

1,5 %

1,5 %

1,6 %

1,6 %

Reālā diskonta likme

Reālā diskonta likme

0,4 %

0,4 %

0,4 %

0,4 %

Plānotais algas pieauguma līmenis

Plānotais algas pieauguma līmenis

1,8 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Neattiecas

Neattiecas

3,0 %

3,0 %

Pensionēšanās vecums

Pensionēšanās vecums

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Mirstības rādītāji par 2017. un 2018. gadu ir balstīti uz ES civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabulu – EULT 2018.

Nominālo diskonta likmi nosaka kā euro valūtā izteikta nulles kupona ienesīguma vērtību (tā dzēšanas termiņš ir 20 gadi, sākot no 2018. gada decembra, ES ierēdņu pensiju shēmai (PSEO) un 25 gadi kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai). Tiek izmantots inflācijas līmenis, kas ir paredzamais inflācijas līmenis līdzvērtīgā periodā. Tas jānosaka empīriski, pamatojoties uz perspektīvām vērtībām, kas izteiktas, izmantojot indeksētas obligācijas Eiropas finanšu tirgos. Reālā diskonta likme tiek aprēķināta no nominālās diskonta likmes un paredzamā ilgtermiņa inflācijas līmeņa.

Jutīguma analīze

Jutīguma analīze

Jutīguma analīzes pamatā ir simulācijas, kas, nemainot citus parametrus, maina attiecīgo pieņēmumu vērtību un vēro, kā modelis reaģē.

Kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas jutīgums

Kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas jutīgums

Ja pieņēmums par medicīnisko izmaksu tendenču līmeni mainītos par 10 bāzes punktiem, tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % |
| Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma | 12 | (12) | 11 | (11) |
| Definētu pabalstu saistības | 253 | (246) | 220 | (213) |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma

Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma

12

12

(12)

(12)

11

11

(11)

(11)

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

253

253

(246)

(246)

220

220

(213)

(213)

Ja pieņēmums par diskonta likmi mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % |
| Definētu pabalstu saistības | (219) | 226 | (188) | 194 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(219)

(219)

226

226

(188)

(188)

194

194

Ja paredzamais algu palielinājums mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % |
| Definētu pabalstu saistības | (26) | 25 | (25) | 24 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(26)

(26)

25

25

(25)

(25)

24

24

Ja pieņemtais pensionēšanās vecums mainītos par vienu gadu, tam būtu šāda ietekme:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu |
| Definētu pabalstu saistības | (91) | 54 | (82) | 44 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(91)

(91)

54

54

(82)

(82)

44

44

ES ierēdņu pensiju shēmas jutīgums

ES ierēdņu pensiju shēmas jutīgums

Ja pieņēmums par diskonta likmi mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % |
| Definētu pabalstu saistības | (1 434 ) | 1 478 | (1 281 ) | 1 319 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

(1 281 )

(1 281 )

1 319

1 319

Ja paredzamais algu palielinājums mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % | Palielinājums par 0,1 % | Samazinājums par 0,1 % |
| Definētu pabalstu saistības | 1 427 | (1 388 ) | 1 313 | (1 192 ) |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Palielinājums par 0,1 %

Samazinājums par 0,1 %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

1 313

1 313

(1 192 )

(1 192 )

Ja pieņemtais pensionēšanās vecums mainītos par vienu gadu, tam būtu šāda ietekme:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu |
| Definētu pabalstu saistības | (573) | 645 | (496) | 639 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(573)

(573)

645

645

(496)

(496)

639

639

2.10.   UZKRĀJUMI

UZKRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2017. | Papildu uzkrājumi | Neizmantotās apvērstās summas | Izmantotās summas | Pārvietojumi starp kategorijām | Aplēses pārmaiņas | Summa 31.12.2018. |
| Tiesas prāvas: | | | | | | | |
| lauksaimniecība | 49 | 270 | (2) | (47) | — | — | 270 |
| kohēzija | 20 | — | (20) | — | — | — | (0) |
| citi | 120 | 3 | (19) | (2) | — | (1) | 100 |
| Kodolobjektu nojaukšana | 1 934 | — | — | (34) | — | 32 | 1 933 |
| Finanšu | 1 115 | 590 | (7) | (149) | — | 2 | 1 551 |
| Naudas sodi | 27 | — | (27) | — | — | — | — |
| Citi | 272 | 38 | (38) | (18) | — | 24 | 278 |
| Kopā | 3 538 | 901 | (115) | (249) | — | 57 | 4 132 |
| Ilgtermiņa | 2 880 | 704 | (38) | (52) | (272) | 59 | 3 281 |
| Īstermiņa | 659 | 197 | (77) | (197) | 272 | (2) | 852 |

Miljonos EUR

Summa 31.12.2017.

Papildu uzkrājumi

Neizmantotās apvērstās summas

Izmantotās summas

Pārvietojumi starp kategorijām

Aplēses pārmaiņas

Summa 31.12.2018.

Tiesas prāvas:

Tiesas prāvas:

lauksaimniecība

lauksaimniecība

49

49

270

(2)

(2)

(47)

(47)

—

—

270

270

kohēzija

kohēzija

20

20

—

(20)

(20)

—

—

—

(0)

(0)

citi

citi

120

120

3

(19)

(19)

(2)

(2)

—

(1)

(1)

100

100

Kodolobjektu nojaukšana

Kodolobjektu nojaukšana

1 934

1 934

—

—

(34)

(34)

—

32

32

1 933

1 933

Finanšu

Finanšu

1 115

1 115

590

(7)

(7)

(149)

(149)

—

2

2

1 551

1 551

Naudas sodi

Naudas sodi

27

27

—

(27)

(27)

—

—

—

—

Citi

Citi

272

272

38

38

(38)

(38)

(18)

(18)

—

24

24

278

278

Kopā

Kopā

3 538

3 538

901

901

(115)

(115)

(249)

(249)

—

57

57

4 132

4 132

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

2 880

2 880

704

704

(38)

(38)

(52)

(52)

(272)

(272)

59

59

3 281

3 281

Īstermiņa

Īstermiņa

659

659

197

197

(77)

(77)

(197)

(197)

272

272

(2)

(2)

852

852

Uzkrājumi ir no pagātnes notikumiem izrietošas un ticami aplēstas summas, kuras, iespējams, nākotnē būs jāizmaksā no ES budžeta.

Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

Šī ir aplēse par summām, kas varētu būt jāmaksā pēc gada beigām saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām.

Kodolobjektu nojaukšana

Kodolobjektu nojaukšana

Uzkrājuma bāze 2017. gadā tika atjaunināta atbilstoši JRC ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas stratēģijai (JRC Decommissioning & Waste Management Programme Strategy – D&WMP), kas atjaunināta 2017. gadā. Stratēģijas, kā arī budžeta un personāla vajadzību pārskatīšana tika veikta kopā ar neatkarīgo D&WMP ekspertu grupu. Tajā ir norādītas labākās iespējamās aplēses par budžetu un personālu, kas būs vajadzīgs JRC objektu ekspluatācijas pārtraukšanai Isprā, Gēlā, Karlsrūē un Petenā.

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro mijmaiņas darījumu līkni). Tā rezultātā 2018. gada 31. decembrī uzkrājumu kopsumma bija 1,933 miljardi EUR, kuru veido summas, ko paredzēts izmantot 2018. gadā (31 miljons EUR) un turpmāk (1,902 miljoni EUR).

Jānorāda, ka būtiskas neskaidrības, ar ko ir saistīta kodolobjektu ekspluatācijas pārtraukšanas ilgtermiņa plānošana, varētu ietekmēt šo aplēsi, kas nākotnē varētu būtiski pieaugt. Galvenie neskaidrību avoti ir attiecināmi uz slēdzamā objekta stāvokli pirms ekspluatācijas pārtraukšanas, kodolmateriāliem, atkritumu apsaimniekošanas un likvidēšanas aspektiem, valstu tiesiskā regulējuma definīcijas nepietiekamību vai neesību, sarežģītu un ilgstošu licenču saņemšanas procesu un nākotnes notikumiem objektu ekspluatācijas pārtraukšanas rūpnieciskajā tirgū.

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Tie galvenokārt ir uzkrājumi, kas atbilst aplēstajiem zaudējumiem, kuri radīsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar dažādiem finanšu instrumentiem, kur pilnvarotie subjekti savā vārdā var izsniegt garantijas, lai gan tas notiek ES uzdevumā un ES uzņemas risku. Ar garantijām saistītais ES finanšu risks ir ierobežots, un pakāpeniski tiek uzkrāti finanšu aktīvi, lai segtu garantiju prasības nākotnē. Šajā pozīcijā ir arī iekļauti uzkrājumi nesamaksātiem aizdevumiem, ko EIB ir izsniegusi Sīrijai saskaņā ar tās ārējo aizdevumu pilnvarām un ko attiecīgi ir garantējusi ES, izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai.

Šis finanšu uzkrājumu pieaugums ir saistīts ar garantēto darbību apjoma palielinājumu H2020 un COSME finanšu instrumentos.

2.11.   FINANŠU SAISTĪBAS

FINANŠU SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | | | |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā | 2.11.1. | 53 281 | 50 061 |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.11.2. | 7 | 2 |
| | | 53 289 | 50 063 |
| Īstermiņa finanšu saistības | | | |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā | 2.11.1. | 2 602 | 6 850 |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.11.2. | 15 | — |
| | | 2 617 | 6 850 |
| Kopā | | 55 906 | 56 913 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Ilgtermiņa finanšu saistības

Ilgtermiņa finanšu saistības

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

2.11.1.

2.11.1.

53 281

53 281

50 061

50 061

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.11.2.

2.11.2.

7

7

2

2

53 289

53 289

50 063

50 063

Īstermiņa finanšu saistības

Īstermiņa finanšu saistības

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

2.11.1.

2.11.1.

2 602

2 602

6 850

6 850

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.11.2.

2.11.2.

15

15

—

2 617

2 617

6 850

6 850

Kopā

Kopā

55 906

55 906

56 913

56 913

2.11.1.   
  Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Aizņēmumi finansiālajai palīdzībai | 2.11.1.1. | 53 872 | 54 841 |
| Citas finanšu saistības | 2.11.1.2. | 2 012 | 2 070 |
| Kopā | | 55 884 | 56 911 |
| Ilgtermiņa | | 53 281 | 50 061 |
| Īstermiņa | | 2 602 | 6 850 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Aizņēmumi finansiālajai palīdzībai

Aizņēmumi finansiālajai palīdzībai

2.11.1.1.

2.11.1.1.

53 872

53 872

54 841

54 841

Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

2.11.1.2.

2.11.1.2.

2 012

2 012

2 070

2 070

Kopā

Kopā

55 884

55 884

56 911

56 911

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

53 281

53 281

50 061

50 061

Īstermiņa

Īstermiņa

2 602

2 602

6 850

6 850

2.11.1.1.   Aizņēmumi finansiālajai palīdzībai

Aizņēmumi finansiālajai palīdzībai

| Miljonos EUR |
| --- |
| | EFSM | MB | MFA | Euratom | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2017. | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 97 | 54 841 |
| Jauni aizņēmumi | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Atmaksa | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Valūtas maiņas starpības | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Uzskaites vērtību pārmaiņas | (56) | (30) | 5 | 0 | 0 | (82) |
| Kopā 31.12.2018. | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Ilgtermiņa | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Īstermiņa | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 97 | 2 350 |

Miljonos EUR

EFSM

MB

MFA

Euratom

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2017.

Kopā 31.12.2017.

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

97

97

54 841

54 841

Jauni aizņēmumi

Jauni aizņēmumi

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Atmaksa

Atmaksa

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Valūtas maiņas starpības

Valūtas maiņas starpības

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Uzskaites vērtību pārmaiņas

Uzskaites vērtību pārmaiņas

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

0

0

(82)

(82)

Kopā 31.12.2018.

Kopā 31.12.2018.

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Īstermiņa

Īstermiņa

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

97

97

2 350

2 350

Aizņēmumos iekļauti galvenokārt ar sertifikātiem apliecināti parādi 53,725 miljardu EUR apmērā (2017. gadā – 54,674 miljardi EUR). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu pārmaiņām.

Iepriekš minēto aizņēmumu atmaksu, izņemot ar likvidējamo EOTK saistītos aizņēmumus, galu galā garantē ES budžets (skatīt 4.1.2. skaidrojumu) un attiecīgi katra dalībvalsts.

4.1.2.

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiālais atbalsts (MFA) | 0 % līdz 3,82 % | 0 % līdz 4,54 % |
| Euratom | 0 % līdz 5,68 % | 0 % līdz 5,68 % |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,88 % līdz 3,38 % | 2,88 % līdz 3,38 % |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 0,50 % līdz 3,75 % | 0,62 % līdz 3,75 % |
| Likvidējamā EOTK | 6,91 % līdz 8,97 % | 6,91 % līdz 8,97 % |

31.12.2018.

31.12.2017.

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

0 % līdz 3,82 %

0 % līdz 3,82 %

0 % līdz 4,54 %

0 % līdz 4,54 %

Euratom

Euratom

0 % līdz 5,68 %

0 % līdz 5,68 %

0 % līdz 5,68 %

0 % līdz 5,68 %

Maksājumu bilance (MB)

Maksājumu bilance (MB)

2,88 % līdz 3,38 %

2,88 % līdz 3,38 %

2,88 % līdz 3,38 %

2,88 % līdz 3,38 %

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

0,50 % līdz 3,75 %

0,50 % līdz 3,75 %

0,62 % līdz 3,75 %

0,62 % līdz 3,75 %

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

6,91 % līdz 8,97 %

6,91 % līdz 8,97 %

6,91 % līdz 8,97 %

6,91 % līdz 8,97 %

2.11.1.2.   Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ilgtermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 1 331 | 1 456 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 314 | 305 |
| Citi | 115 | 159 |
| | 1 760 | 1 920 |
| Īstermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 93 | 89 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 29 | 24 |
| Atmaksājamie naudas sodi | 125 | 13 |
| Citi | 5 | 24 |
| | 252 | 150 |
| Kopā | 2 012 | 2 070 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

1 331

1 331

1 456

1 456

Pa daļām apmaksātās ēkas

Pa daļām apmaksātās ēkas

314

314

305

305

Citi

Citi

115

115

159

159

1 760

1 760

1 920

1 920

Īstermiņa

Īstermiņa

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

93

93

89

89

Pa daļām apmaksātās ēkas

Pa daļām apmaksātās ēkas

29

29

24

24

Atmaksājamie naudas sodi

Atmaksājamie naudas sodi

125

125

13

13

Citi

Citi

5

5

24

24

252

252

150

150

Kopā

Kopā

2 012

2 012

2 070

2 070

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

| Miljonos EUR |
| --- |
| Apraksts | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Saistības kopā |
| Zeme un ēkas | 86 | 428 | 893 | 1 407 |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 7 | 10 | — | 17 |
| Kopā 31.12.2018. | 93 | 438 | 893 | 1 424 |
| Procenti | 60 | 216 | 196 | 472 |
| Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2018. | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |
| Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2017. | 158 | 682 | 1 271 | 2 111 |

Miljonos EUR

Apraksts

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Saistības kopā

Zeme un ēkas

Zeme un ēkas

86

86

428

428

893

893

1 407

1 407

Pārējie pamatlīdzekļi

Pārējie pamatlīdzekļi

7

7

10

10

—

17

17

Kopā 31.12.2018.

Kopā 31.12.2018.

93

93

438

438

893

893

1 424

1 424

Procenti

Procenti

60

60

216

216

196

196

472

472

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2018.

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2018.

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2017.

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2017.

158

158

682

682

1 271

1 271

2 111

2 111

Šīs ar nomu un ēkām saistītās summas finansēs no nākotnes budžetiem.

2.11.2.   
  Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| Miljonos EUR |
| --- |
| Atvasinātā instrumenta veids | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Nosacītā summa | Patiesā vērtība | Nosacītā summa | Patiesā vērtība |
| Galvojums pašu kapitāla portfelim | 536 | 20 | — | — |
| Ārvalstu valūtu opcija (“put spread”) | 11 | 2 | 9 | 2 |
| Kopā | 546 | 22 | 9 | 2 |
| Ilgtermiņa | 82 | 7 | 9 | 2 |
| Īstermiņa | 464 | 15 | — | — |

Miljonos EUR

Atvasinātā instrumenta veids

31.12.2018.

31.12.2017.

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojums pašu kapitāla portfelim

536

536

20

20

—

—

Ārvalstu valūtu opcija (“put spread”)

Ārvalstu valūtu opcija (“put spread”)

11

11

2

2

9

9

2

2

Kopā

Kopā

546

546

22

22

9

9

2

2

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

82

82

7

7

9

9

2

2

Īstermiņa

Īstermiņa

464

464

15

15

—

—

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojumu pašu kapitāla portfelim klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, jo tas neatbilst finanšu garantijas saistību definīcijai, – skatīt 1.5.12. skaidrojumu. 2018. gada 31. decembrī šī pozīcija attiecas uz galvojumu, ko ES sniegusi H2020 finanšu instrumentu ietvaros (skatīt 2.4.1. skaidrojumu) EIB grupai par operācijām ar pašu kapitāla portfeļiem. ES finanšu saistības vērtē, pamatojoties uz pamatā esošo ieguldījumu vērtību.

1.5.12

2.4.1

Ārvalstu valūtu opcija

Ārvalstu valūtu opcija

2018. gada 31. decembrī ES turējumā ir atvasināts finanšu instruments (ārvalstu valūtu opcija – “put spread” veida opcija), ar ko tā sedz tās ārvalstu maiņas valūtas (UHA) devalvāciju, kura saistīta ar finanšu iestāžu aizdevumiem MVU Ukrainā, ar mērķi uzlabot piekļuvi finansējumam, kā arī aizdevumu nosacījumu pievilcību šajā valstī. Saskaņā ar līguma nosacījumiem par katru atbilstīgu aizdevumu ES dod partneriem iespēju pieprasīt ES ieguldījumu ne vairāk kā 30 % apmērā, ja samazinās UHA/EUR attiecība.

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu saistību patiesās vērtības hierarhija

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu saistību patiesās vērtības hierarhija

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| 1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas | — | — |
| 2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas | 2 | 2 |
| 3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu | 20 | — |
| Kopā | 22 | 2 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

—

—

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2

2

2

2

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

20

20

—

Kopā

Kopā

22

22

2

2

2.11.3.   
  Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

ESIF galvojumu parāda portfelim, ko atbilstoši ESIF Inovācijas un infrastruktūras klasei (“IIW”) ir izmaksājusi EIB, klasificē kā finanšu garantiju saistības. 2018. gada 31. decembrī ESIF finanšu garantiju saistību kopējā summa ir nulle EUR, jo garantijas ietvaros saņemamie ieņēmumi pārsniedz paredzētos zaudējumus (skatīt 4.1.1. skaidrojumu).

4.1.1.

2.12.   PARĀDI KREDITORIEM

PARĀDI KREDITORIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Bruto summa | Korekcijas | Neto summa 31.12.2018. | Bruto summa | Korekcijas | Neto summa 31.12.2017. |
| Izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti no: | | | | | | |
| dalībvalstīm: | | | | | | |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 247 | — | 247 | 481 | — | 481 |
| ERAF un KF | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 | 12 602 | (883) | 11 719 |
| ESF | 5 195 | (496) | 4 699 | 4 183 | (264) | 3 919 |
| citi | 632 | (75) | 557 | 746 | (280) | 466 |
| privātiem un publiskiem subjektiem | 1 461 | (179) | 1 282 | 1 563 | (144) | 1 419 |
| Saņemtie izmaksu prasījumi un rēķini kopā | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 | 19 574 | (1 571 ) | 18 004 |
| ELGF | 14 772 | Neattiecas | 14 772 | 11 534 | Neattiecas | 11 534 |
| Pašu resursu parādi kreditoriem | 769 | Neattiecas | 769 | 8 836 | Neattiecas | 8 836 |
| Dažādi parādi kreditoriem | 570 | Neattiecas | 570 | 341 | Neattiecas | 341 |
| Citi | 294 | Neattiecas | 294 | 333 | Neattiecas | 333 |
| Kopā | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 | 40 618 | (1 571 ) | 39 048 |

Miljonos EUR

Bruto summa

Korekcijas

Neto summa 31.12.2018.

Bruto summa

Korekcijas

Neto summa 31.12.2017.

Izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti no:

Izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti no:

dalībvalstīm:

dalībvalstīm:

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

247

247

—

247

247

481

481

—

481

481

ERAF un KF

ERAF un KF

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

12 602

12 602

(883)

(883)

11 719

11 719

ESF

ESF

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

4 183

4 183

(264)

(264)

3 919

3 919

citi

citi

632

632

(75)

(75)

557

557

746

746

(280)

(280)

466

466

privātiem un publiskiem subjektiem

privātiem un publiskiem subjektiem

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

1 563

1 563

(144)

(144)

1 419

1 419

Saņemtie izmaksu prasījumi un rēķini kopā

Saņemtie izmaksu prasījumi un rēķini kopā

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

19 574

19 574

(1 571 )

(1 571 )

18 004

18 004

ELGF

ELGF

14 772

14 772

Neattiecas

Neattiecas

14 772

14 772

11 534

11 534

Neattiecas

Neattiecas

11 534

11 534

Pašu resursu parādi kreditoriem

Pašu resursu parādi kreditoriem

769

769

Neattiecas

Neattiecas

769

769

8 836

8 836

Neattiecas

Neattiecas

8 836

8 836

Dažādi parādi kreditoriem

Dažādi parādi kreditoriem

570

570

Neattiecas

Neattiecas

570

570

341

341

Neattiecas

Neattiecas

341

341

Citi

Citi

294

294

Neattiecas

Neattiecas

294

294

333

333

Neattiecas

Neattiecas

333

333

Kopā

Kopā

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

40 618

40 618

(1 571 )

(1 571 )

39 048

39 048

Parādi kreditoriem ietver rēķinus un izmaksu prasījumus, kas gada beigās ir saņemti, bet vēl nav samaksāti. Rēķinu / izmaksu prasījumu saņemšanas laikā tie tiek sākotnēji atzīti atbilstīgi pieprasītajām summām. Vēlāk kreditoriem maksājamo parādu summas tiek koriģētas, lai atspoguļotu tikai summas, kas apstiprinātas pēc izmaksu izvērtēšanas, un summas, kas novērtētas kā attiecināmas. Par neattiecināmām uzskatītās summas tiek iekļautas ailē “Korekcijas”; lielākās summas attiecas uz strukturālajām darbībām.

2014.–2020. gada plānošanas periodā Kopīgo noteikumu regula (KNR), ko piemēro struktūrfondiem (ERAF un ESF), Kohēzijas fondam un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), paredz, ka ES budžets tiek aizsargāts, sistemātiski saglabājot 10 % no veiktajiem starpposma maksājumiem. Līdz februārim, kas seko KNR finanšu gada beigām (no 1. jūlija līdz 30. jūnijam), kontroles ciklu pabeidz gan vadošo iestāžu veiktajās pārvaldības pārbaudēs, gan revīzijas iestāžu veiktajās revīzijās. Komisija pārbauda dalībvalstu attiecīgo iestāžu iesniegtos apliecinājuma dokumentus un pārskatus. Galīgā atlikuma apmaksa / atgūšana tiek veikta tikai pēc tam, kad šis novērtējums ir pabeigts un pārskati pieņemti. Saskaņā ar šo noteikumu aizturētā summa 2018. gada beigās sasniedza 5,7 miljardus EUR. Tiek lēsts, ka daļa no šīs summas (0,9 miljardi EUR) ir neattiecināma, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis ir norādījušas savos pārskatos, un tā ir arī iekļauta ailē “Korekcijas”. Pēdējo kreditoriem maksājamo parādu korekciju komponentu veido summas, kas atbilst citiem avansa maksājumiem dalībvalstīm (skatīt 2.5.2. skaidrojumu), kuri gada beigās vēl nav samaksāti (0,8 miljardi EUR).

2.5.2.

Parādi kreditoriem, kas saistīti ar kohēzijas politiku (ERAF, KF, ESF), ir samazinājušies, un tas saistīts galvenokārt ar faktu, ka ar 2007.–2013. gada periodu saistīto prasījumu summa ir ievērojami samazinājusies, proti, līdz 3,5 miljardiem EUR (2017. gadā – 10 miljardi EUR), jo Komisija pārbauda galīgos izmaksu prasījumus, ko iesniegušas dalībvalstis. Tai pašā laikā, turpinoties programmu īstenošanai, palielinājās ar 2014.–2020. gada periodu saistīto prasījumu summa, sasniedzot 10 miljardus EUR (2017. gadā – 5 miljardi EUR).

Ar ELGF saistīto kreditoriem maksājamo parādu palielinājums ir saistīts ar ELGF kopējo saistību sadalījumu starp kreditoriem maksājamiem parādiem un uzkrātajām maksām. ELGF kopējās saistības saglabājas salīdzinoši stabilas 44,159 miljardu EUR līmenī salīdzinājumā ar 44,837 miljardiem EUR iepriekšējā gadā. Tomēr 2018. gadā prasītās summas, par kurām jau pieņemts atbilstības lēmums (un kuras kontos uzskaitītas kā parādi kreditoriem), ir lielākas nekā 2017. gadā.

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Papildus iepriekš minētajām summām 2018. gada beigās bija saņemti, bet līdz gada beigām vēl nebija samaksāti priekšfinansējuma pieprasījumi 0,5 miljardu EUR apmērā. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šīs summas nav iegrāmatotas kā parādi kreditoriem.

Pašu resursu parādi kreditoriem

Pašu resursu parādi kreditoriem

Pašu resursu parādi kreditoriem attiecas uz dalībvalstu iemaksām ES budžetā, kas jāatmaksā gada beigās pēc budžeta grozījuma Nr. 6/2018 pieņemšanas 2018. gada 12. decembrī. Budžeta grozījumi tiek īstenoti saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (20) 10. panta 3. punktu. Saskaņā ar šo tiesību normu iegūtās summas tika atmaksātas dalībvalstīm 2019. gada janvāra pirmajā darbdienā. 2017. gada 31. decembrī parādījās būtiska summa, jo 2017. gada 30. novembrī tika pieņemts budžeta grozījums Nr. 6/2017. Šogad budžeta grozījuma dēļ galvenokārt palielinājās dalībvalstu iemaksas (skatīt 2.6.1.1. skaidrojumu).

20

2.6.1.1

2.13.   UZKRĀTĀS MAKSAS UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

UZKRĀTĀS MAKSAS UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Uzkrātās maksas | 62 877 | 63 588 |
| Nākamo periodu ienākumi | 96 | 111 |
| Citi | 213 | 203 |
| Kopā | 63 186 | 63 902 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Uzkrātās maksas

Uzkrātās maksas

62 877

62 877

63 588

63 588

Nākamo periodu ienākumi

Nākamo periodu ienākumi

96

96

111

111

Citi

Citi

213

213

203

203

Kopā

Kopā

63 186

63 186

63 902

63 902

Uzkrāto maksu sadalījums ir šāds:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| ELGF | 29 387 | 33 303 |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 18 687 | 17 464 |
| ERAF un KF | 5 863 | 4 249 |
| ESF | 2 321 | 2 870 |
| Citi | 6 619 | 5 702 |
| Kopā | 62 877 | 63 588 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

ELGF

ELGF

29 387

29 387

33 303

33 303

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

18 687

18 687

17 464

17 464

ERAF un KF

ERAF un KF

5 863

5 863

4 249

4 249

ESF

ESF

2 321

2 321

2 870

2 870

Citi

Citi

6 619

6 619

5 702

5 702

Kopā

Kopā

62 877

62 877

63 588

63 588

Lielākās pārmaiņas attiecas uz lauksaimniecību (ELGF); skatīt 2.12. skaidrojumu. Attiecībā uz kohēzijas politiku palielinājums ERAF un KF radies tāpēc, ka programmu attīstības gaitā ir palielinājušies uzkrājumi pašreizējam 2014.–2020. gada plānošanas periodam.

2.12.

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.14.   REZERVES

REZERVES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Patiesās vērtības rezerve | 2.14.1. | 231 | 278 |
| Garantiju fonda rezerve | 2.14.2. | 2 849 | 2 663 |
| Citas rezerves | 2.14.3. | 1 881 | 1 935 |
| Kopā | | 4 961 | 4 876 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

2.14.1.

2.14.1.

231

231

278

278

Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

2.14.2.

2.14.2.

2 849

2 849

2 663

2 663

Citas rezerves

Citas rezerves

2.14.3.

2.14.3.

1 881

1 881

1 935

1 935

Kopā

Kopā

4 961

4 961

4 876

4 876

2.14.1.   
  Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības rezerves pārmaiņas periodā

Patiesās vērtības rezerves pārmaiņas periodā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Iekļauts patiesās vērtības rezervē | (70) | (8) |
| Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā | 23 | 6 |
| Kopā | (47) | (2) |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Iekļauts patiesās vērtības rezervē

Iekļauts patiesās vērtības rezervē

(70)

(70)

(8)

(8)

Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā

23

23

6

6

Kopā

Kopā

(47)

(47)

(2)

(2)

2.14.2.   
  Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

Šī rezerve atspoguļo mērķa summu, kas ir 9 % no nesamaksātajām summām, kuras garantē no ES budžeta saskaņā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām, un kas jāglabā kā aktīvi Garantiju fondā ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu).

2.4.1.

2.14.3.   
  Citas rezerves

Citas rezerves

Šī summa galvenokārt attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi (1,514 miljardi EUR), kas paredzēta Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem, kurus izveidoja saistībā ar EOTK likvidāciju.

2.15.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| | Miljonos EUR |
| --- | --- |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2017. | 75 234 |
| 2017. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 556 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | 186 |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | 4 396 |
| Citu rezervju pārmaiņas | (30) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | (13 918 ) |
| Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2018. | 66 424 |

Miljonos EUR

Miljonos EUR

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2017.

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2017.

75 234

75 234

2017. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

2017. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

556

556

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

186

186

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

4 396

4 396

Citu rezervju pārmaiņas

Citu rezervju pārmaiņas

(30)

(30)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(13 918 )

(13 918 )

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2018.

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2018.

66 424

66 424

Šī summa atspoguļo to līdz 31. decembrim radušos ES izdevumu daļu, kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem daudzus izdevumus atzīst N gadā, lai gan faktiski tie var tikt apmaksāti N + 1 gadā (vai vēlāk) un tādējādi finansēti, izmantojot N + 1 (vai vēlāka) gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj finanšu pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās norādāmās summas ir ELGF pasākumi un darbinieku pabalstu saistības.

Jāņem vērā arī tas, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta rezultātu, – budžeta ieņēmumiem vienmēr būtu jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai vajadzētu būt lielākiem par tiem, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm.

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana attiecas uz aktuāro peļņu un zaudējumiem, kas rodas šo saistību aktuāra vērtējuma rezultātā. Kopš 2018. gada 1. janvāra ir piemērojams grozītais ES 12. grāmatvedības noteikums (balstīts uz 39. SPSGS), kas attiecas uz darbinieku pabalstiem. Saskaņā ar minēto noteikumu aktuāro peļņu un zaudējumus uzrāda kā pārmaiņu neto aktīvos, nevis finanšu darbības rezultātu pārskatā.

3.   SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PAŠU RESURSI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PAŠU RESURSI

3.1.   NKI RESURSI

NKI RESURSI

Pašu resursu ieņēmumi ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements. NKI (nacionālā kopienākuma) ieņēmumi 2018. gadā ir 105,780 miljardi EUR (2017. gadā – 78,620 miljardi EUR), un tā ir visnozīmīgākā no trijām pašu resursu kategorijām. Katras dalībvalsts NKI piemēro vienotu procentu likmi. NKI ieņēmumi līdzsvaro ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansē to budžeta daļu, kas nav apmaksāta no citiem ienākuma avotiem. NKI ieņēmumu palielinājumu galvenokārt skaidro ar maksājumu apropriāciju ievērojamu palielinājumu 2018. gadā apvienojumā ar ierobežoto budžeta pārpalikumu no iepriekšējā finanšu gada (556 miljoni EUR, neskaitot EBTA rezultātu). Abi elementi ietekmēja no dalībvalstīm pieprasīto NKI iemaksu summu 2018. gadā, jo šī iemaksa ir paredzēta līdzsvarošanai.

3.2.   TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Muitas nodokļi | 22 763 | 20 475 |
| Cukura nodevas | 4 | 45 |
| Kopā | 22 767 | 20 520 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Muitas nodokļi

Muitas nodokļi

22 763

22 763

20 475

20 475

Cukura nodevas

Cukura nodevas

4

4

45

45

Kopā

Kopā

22 767

22 767

20 520

20 520

Tradicionālie pašu resursi ietver muitas nodokļus un cukura nodevas. Dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 20 % no tradicionālajiem pašu resursiem, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas pēc šā samazinājuma atskaitīšanas. Muitas nodokļu palielinājums lielā mērā ir saistīts ar pārkāpuma lietā uzkrātajiem ieņēmumiem (skatīt 2.6.1.1. skaidrojumu).

2.6.1.1

3.3.   PVN RESURSI

PVN RESURSI

PVN definē kā Savienības otrā veida pašu resursus, jo šā veida nodoklis bija pirmais, kas lielā mērā tika saskaņots ES līmenī. PVN iemaksas aprēķina, piemērojot vienotu piesaistīšanas likmi 0,3 % apmērā valsts PVN bāzei, kas nevar pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI). 2014.–2020. gada periodam Padomes Lēmumā 2014/335/ES, Euratom (21) ir paredzēta samazināta piesaistīšanas likme (0,15 %) Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai.

21

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PĀRVIETOJUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PĀRVIETOJUMI

3.4.   NAUDAS SODI

NAUDAS SODI

Šie ieņēmumi 6,740 miljardu EUR apmērā (2017. gadā – 4,664 miljardi EUR) attiecas uz naudas sodiem, ko Komisija ir piemērojusi uzņēmumiem par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem, kā arī naudas sodiem, ko Komisija piemērojusi dalībvalstīm par ES tiesību aktu pārkāpumiem. Komisija atzīst ieņēmumus no naudas sodiem, kad tā pieņem lēmumu piespriest šādu naudas sodu un oficiāli paziņo par to lēmuma saņēmējam. Šīs summas galvenokārt sastāv no naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem (6,534 miljardi EUR). Nozīmīgākās lietas attiecas uz ES pretmonopola noteikumu pārkāpumiem, t. i., naudas sods Google par nelikumīgu ierobežojumu noteikšanu Android ierīču ražotājiem un mobilo tīklu operatoriem (4,343 miljardi EUR) un naudas sods Qualcomm par tā dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu mikroshēmu tirgū (997 miljoni EUR).

3.5.   IZDEVUMU ATGŪŠANA

IZDEVUMU ATGŪŠANA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Dalīta pārvaldība | 2 116 | 1 775 |
| Tieša pārvaldība | 65 | 81 |
| Netieša pārvaldība | 34 | 23 |
| Kopā | 2 215 | 1 879 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

2 116

2 116

1 775

1 775

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

65

65

81

81

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

34

34

23

23

Kopā

Kopā

2 215

2 215

1 879

1 879

Šī pozīcija galvenokārt atspoguļo Komisijas izdotos atgūšanas rīkojumus, kuros paredzētā summa ir iekasēta vai kompensēta (t. i., atvilkta) no turpmākiem Komisijas grāmatvedības sistēmā iegrāmatotiem maksājumiem, lai atgūtu izdevumus, kas iepriekš izmaksāti no ES budžeta. Līdzekļu atgūšanas pamatā ir pārbaudes, revīzijas vai attiecināmības analīze, tāpēc šīs darbības ir svarīgs apsvērums ES budžeta izpildē. Ar šīm operācijām aizsargā ES budžetu no izdevumiem, kas radīti, pārkāpjot tiesību aktus.

Ir iekļauti arī atgūšanas rīkojumi, kurus dalībvalstis izdevušas ELGF izdevumu saņēmējiem, kā arī uzkrāto ienākumu aplēses pārmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim.

Iepriekšējā tabulā norādītās summas rāda ieņēmumus, kas gūti pēc atgūšanas rīkojumus izdošanas. Tāpēc šie skaitļi nevar uzrādīt un neuzrāda visus pasākumus, kas tiek veikti, lai aizsargātu ES budžetu, jo īpaši saistībā ar kohēzijas politiku, kur pastāv īpaši mehānismi, ar kuriem nodrošina neattiecināmu izdevumu korekcijas un no kuriem lielākā daļa neietver atgūšanas rīkojumu izdošanu. Nav iekļautas summas, kas atgūtas, tās kompensējot no izdevumiem, summas, kas atgūtas atsaucot, un atgūtās priekšfinansējuma summas.

Dalītā pārvaldībā atgūtās summas veido lielāko daļu no kopsummas.

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Saistībā ar ELGF un ELFLA summas, kas šajā pozīcijā iegrāmatotas kā gada ieņēmumi, ir gada finanšu korekcijas un atmaksājumi, ko dalībvalstis ir deklarējušas un kas ir atgūti attiecīgā gada laikā, kā arī dalībvalstu deklarēto nesamaksāto summu neto palielinājums, kas jāatgūst gada beigās un attiecas uz krāpšanu un pārkāpumiem.

Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Galvenās summas, kas saistītas ar kohēzijas politiku, ietver uzkrātos ienākumus 1,146 miljardu EUR apmērā, ko Komisija plāno atgūt no dalībvalstīm. Piedziņa notiks dalībvalstu 2019. gada 15. februārī iesniegto gada pārskatu izpētes un pieņemšanas rezultātā. Šī procedūra dalībvalstu gada pārskatu pieņemšanai kohēzijas jomā tika pirmo reizi ieviesta attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu.

3.6.   CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Darbinieku nodokļi un iemaksas | 1 268 | 1 218 |
| Iemaksas no trešām valstīm | 1 376 | 1 269 |
| Dalībvalstu iemaksas ārējai palīdzībai | 594 | 988 |
| Aktīvu pārvešana | 85 | 208 |
| Uzkrājumu koriģēšana | 100 | 29 |
| Lauksaimniecības nodevas | 4 | 4 |
| Budžeta korekcijas | (726) | 5 806 |
| Citi | 612 | 854 |
| Kopā | 3 312 | 10 376 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Darbinieku nodokļi un iemaksas

Darbinieku nodokļi un iemaksas

1 268

1 268

1 218

1 218

Iemaksas no trešām valstīm

Iemaksas no trešām valstīm

1 376

1 376

1 269

1 269

Dalībvalstu iemaksas ārējai palīdzībai

Dalībvalstu iemaksas ārējai palīdzībai

594

594

988

988

Aktīvu pārvešana

Aktīvu pārvešana

85

85

208

208

Uzkrājumu koriģēšana

Uzkrājumu koriģēšana

100

100

29

29

Lauksaimniecības nodevas

Lauksaimniecības nodevas

4

4

4

4

Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas

(726)

(726)

5 806

5 806

Citi

Citi

612

612

854

854

Kopā

Kopā

3 312

3 312

10 376

10 376

Ieņēmumi no darbinieku nodokļiem un iemaksām ir saistīti galvenokārt ar atskaitījumiem no darbinieku algām. Pensiju iemaksas un ienākuma nodoklis veido lielākās summas šajā kategorijā.

Iemaksas no trešām valstīm ir iemaksas no EBTA valstīm un pievienošanās sarunvalstīm.

Dalībvalstu iemaksas ārējai palīdzībai galvenokārt ir summas, kas saņemtas Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā izveidei.

Aktīvu pārvešanas ieņēmumi galvenokārt attiecas uz satelītu pārvešanu Copernicus programmas ietvaros no Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) Komisijai (skatīt 2.2. skaidrojumu). Atbilstoši ES grāmatvedības noteikumiem šī pārvešana ir darījums, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu, un notiks nākamajos periodos ar atlikušajiem Copernicus satelītiem, kas pašlaik tiek būvēti.

2.2.

Budžeta korekciju rezultātā izveidojās negatīva summa, jo tajās ir iekļauts ievērojami mazāks budžeta pārpalikums no iepriekšējā gada (555 miljoni EUR salīdzinājumā ar 6,4 miljardiem EUR 2017. gadā) un lielas NKI/PVN korekcijas 1,292 miljardu EUR apmērā.

2018. gadā citi ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi ietver 100 miljonus EUR, kas pieprasīti no EAF; šī summa atbilst EAF iemaksai ES budžetā EFIA garantiju fondam, kas izveidots 2018. gadā ar Regulu (ES) 2017/1601. Citas ievērojamas summas ir saistītas ar EOTK finansējumu Ogļu un tērauda pētniecības fondam (64 miljoni EUR) un iemaksām no citiem subjektiem (176 miljoni EUR).

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

3.7.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Procenti par šādām kategorijām: | | |
| novēloti maksājumi | 1 458 | 217 |
| aizdevumi | 1 265 | 1 379 |
| citi | 68 | 41 |
| Prēmija par finanšu garantiju saistībām (ESIF) | 121 | 61 |
| Dividendes | 103 | 23 |
| Finanšu ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 29 | 57 |
| Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem | 23 | 38 |
| Citi | 48 | 28 |
| Kopā | 3 115 | 1 845 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Procenti par šādām kategorijām:

Procenti par šādām kategorijām:

novēloti maksājumi

novēloti maksājumi

1 458

1 458

217

217

aizdevumi

aizdevumi

1 265

1 265

1 379

1 379

citi

citi

68

68

41

41

Prēmija par finanšu garantiju saistībām (ESIF)

Prēmija par finanšu garantiju saistībām (ESIF)

121

121

61

61

Dividendes

Dividendes

103

103

23

23

Finanšu ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

29

29

57

57

Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem

Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem

23

23

38

38

Citi

Citi

48

48

28

28

Kopā

Kopā

3 115

3 115

1 845

1 845

Procentu ieņēmumi par novēlotiem maksājumiem galvenokārt ir saistīti ar naudas sodiem un pašu resursu iemaksām, kas nav veiktas laikus. Summa 1,3 miljardu EUR apmērā ir saistīta ar pašu resursu lietām, kas minētas 2.6.1.1. skaidrojumā.

2.6.1.1

Procentu ieņēmumi no aizdevumiem galvenokārt attiecas uz aizdevumiem, kas piešķirti finansiālajai palīdzībai (skatīt 2.4.3. skaidrojumu).

2.4.3.

3.8.   CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras) | 602 | 557 |
| Peļņa no ārvalstu valūtas maiņas | 329 | 281 |
| Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem | 54 | 51 |
| Daļa no EIF neto rezultāta | 37 | 21 |
| Preču pārdošana | 33 | 42 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi | 27 | 43 |
| Citi | 297 | 338 |
| Kopā | 1 379 | 1 332 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras)

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras)

602

602

557

557

Peļņa no ārvalstu valūtas maiņas

Peļņa no ārvalstu valūtas maiņas

329

329

281

281

Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem

Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem

54

54

51

51

Daļa no EIF neto rezultāta

Daļa no EIF neto rezultāta

37

37

21

21

Preču pārdošana

Preču pārdošana

33

33

42

42

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

27

27

43

43

Citi

Citi

297

297

338

338

Kopā

Kopā

1 379

1 379

1 332

1 332

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu galvenokārt ietver tirdzniecības atļauju izsniegšanas maksu, ko iekasē Eiropas Zāļu aģentūra, un maksu par preču zīmēm, ko iekasē Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs.

IZDEVUMI

IZDEVUMI

3.9.   DALĪTA PĀRVALDĪBA

DALĪTA PĀRVALDĪBA

| Miljonos EUR |
| --- |
| Īstenojušas dalībvalstis | 2018. g. | 2017. g. |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | 43 527 | 44 289 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | 13 149 | 11 359 |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 30 230 | 17 650 |
| Eiropas Sociālais fonds | 11 935 | 7 353 |
| Citi | 2 826 | 1 253 |
| Kopā | 101 666 | 81 905 |

Miljonos EUR

Īstenojušas dalībvalstis

2018. g.

2017. g.

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

43 527

43 527

44 289

44 289

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

13 149

13 149

11 359

11 359

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

30 230

30 230

17 650

17 650

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

11 935

11 935

7 353

7 353

Citi

Citi

2 826

2 826

1 253

1 253

Kopā

Kopā

101 666

101 666

81 905

81 905

Vislielākais palielinājums attiecas uz kohēzijas politiku (ERAF, KF un ESF) un ir saistīts galvenokārt ar gada laikā deklarētajiem izdevumiem, kas samaksāti vai izmantoti priekšfinansējuma dzēšanai. Lai gan 2007.–2013. gada periodam izdevumi samazinājās (noslēguma posmā), izpilde pašreizējam 2014.–2020. gada plānošanas periodam 2018. gadā ir ievērojami palielinājusies. Tas pats attiecas uz ELFLA un citiem lauku attīstības instrumentiem.

Citi izdevumi galvenokārt ietver turpmāk norādīto: Patvēruma un migrācijas fonds (0,6 miljardi EUR), Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (0,4 miljardi EUR), Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (0,9 miljardi EUR) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (0,6 miljardi EUR). Palielinājums, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir saistīts galvenokārt ar Eiropas Savienības Solidaritātes fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu.

3.10.   TIEŠA PĀRVALDĪBA

TIEŠA PĀRVALDĪBA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Īstenojusi Komisija | 8 120 | 8 831 |
| Īstenojušas ES izpildaģentūras | 8 964 | 6 699 |
| Īstenojuši trasta fondi | 468 | 208 |
| Kopā | 17 551 | 15 738 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Īstenojusi Komisija

Īstenojusi Komisija

8 120

8 120

8 831

8 831

Īstenojušas ES izpildaģentūras

Īstenojušas ES izpildaģentūras

8 964

8 964

6 699

6 699

Īstenojuši trasta fondi

Īstenojuši trasta fondi

468

468

208

208

Kopā

Kopā

17 551

17 551

15 738

15 738

Šīs summas galvenokārt attiecas uz pētniecības politikas (7,3 miljardi EUR), tīklu programmu (2,7 miljardi EUR), attīstības sadarbības instrumentu (1,4 miljardi EUR) un Eiropas kaimiņattiecību politikas (1,1 miljards EUR) īstenošanu.

ES izpildaģentūru īstenoto tiešā pārvaldībā esošo izdevumu palielinājums (1,7 miljardi EUR) ir galvenokārt saistīts ar Inovācijas un tīklu izpildaģentūru (INEA), jo īpaši Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) transporta daļu. EISI transportam ir finansējuma instruments Eiropas transporta infrastruktūras politikas īstenošanai, un tā mērķis ir veidot jaunu vai uzlabot/atjaunot esošo transporta infrastruktūru Eiropā.

3.11.   NETIEŠA PĀRVALDĪBA

NETIEŠA PĀRVALDĪBA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 3 396 | 2 667 |
| Īstenojušas trešās valstis | 679 | 1 101 |
| Īstenojušas starptautiskās organizācijas | 3 337 | 3 014 |
| Īstenojuši citi subjekti | 3 569 | 1 478 |
| Kopā | 10 981 | 8 260 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

3 396

3 396

2 667

2 667

Īstenojušas trešās valstis

Īstenojušas trešās valstis

679

679

1 101

1 101

Īstenojušas starptautiskās organizācijas

Īstenojušas starptautiskās organizācijas

3 337

3 337

3 014

3 014

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

3 569

3 569

1 478

1 478

Kopā

Kopā

10 981

10 981

8 260

8 260

No netieši pārvaldītajiem izdevumiem 4,2 miljardi EUR attiecas uz ārējo darbību (galvenokārt pirmspievienošanās, humānās palīdzības, starptautiskās sadarbības un kaimiņattiecību jomu). Vēl 6 miljardi EUR ir saistīti ar Eiropas konkurētspējas uzlabošanu (tādās jomās kā pētniecība, satelītu navigācijas sistēmas un izglītība).

3.12.   PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Personāla izmaksas | 6 454 | 6 193 |
| Pensiju izmaksas | 4 476 | 3 808 |
| Kopā | 10 929 | 10 002 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Personāla izmaksas

Personāla izmaksas

6 454

6 454

6 193

6 193

Pensiju izmaksas

Pensiju izmaksas

4 476

4 476

3 808

3 808

Kopā

Kopā

10 929

10 929

10 002

10 002

Pensiju izmaksas atspoguļo tos pārmaiņu elementus, kas radušies pēc darbinieku pabalstu saistību aktuāra vērtējuma, kas nav aktuāra pieņēmumi. Tāpēc tās neparāda faktiskos pensiju maksājumus gadā, kas ir daudz mazāki.

3.13.   IZMAIŅAS AKTUĀRA PIEŅĒMUMOS PAR DARBINIEKU PABALSTIEM

IZMAIŅAS AKTUĀRA PIEŅĒMUMOS PAR DARBINIEKU PABALSTIEM

Kopš 2018. gada 1. janvāra ir piemērojams grozītais ES 12. grāmatvedības noteikums (balstīts uz 39. SPSGS), kas attiecas uz darbinieku pabalstiem. Saskaņā ar minēto noteikumu aktuāro peļņu un zaudējumus (“darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšanu”) uzrāda kā pārmaiņu neto aktīvos, nevis finanšu darbības rezultātu pārskatā. Jaunais grāmatvedības noteikums neietekmē šo summu aplēsi.

3.14.   FINANŠU IZMAKSAS

FINANŠU IZMAKSAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Procentu izdevumi: | | |
| aizņēmumi | 1 260 | 1 373 |
| citi | 26 | 22 |
| Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās | 126 | 324 |
| Finanšu aktīvu vai saistību patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā zaudējumi | 95 | 12 |
| Finanšu noma | 73 | 81 |
| Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma | 25 | 39 |
| Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem | 21 | 2 |
| Citi | 50 | 42 |
| Kopā | 1 677 | 1 896 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Procentu izdevumi:

Procentu izdevumi:

aizņēmumi

aizņēmumi

1 260

1 260

1 373

1 373

citi

citi

26

26

22

22

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās

126

126

324

324

Finanšu aktīvu vai saistību patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā zaudējumi

Finanšu aktīvu vai saistību patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā zaudējumi

95

95

12

12

Finanšu noma

Finanšu noma

73

73

81

81

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma

25

25

39

39

Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem

Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem

21

21

2

2

Citi

Citi

50

50

42

42

Kopā

Kopā

1 677

1 677

1 896

1 896

Aizņēmumu procentu izdevumu summa galvenokārt atbilst finansiālajai palīdzībai piešķirto aizdevumu procentu ienākumiem (kompensējošie darījumi).

3.15.   CITI IZDEVUMI

CITI IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Administratīvie un IT izdevumi | 2 313 | 2 521 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 1 608 | 1 423 |
| Uzkrājumu koriģēšana | 923 | 1 377 |
| Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas | 341 | 446 |
| Operatīvās nomas izdevumi | 424 | 414 |
| Tiesas veikta naudas sodu samazināšana | 1 | 67 |
| Citi | 598 | 509 |
| Kopā | 6 208 | 6 756 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Administratīvie un IT izdevumi

Administratīvie un IT izdevumi

2 313

2 313

2 521

2 521

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

1 608

1 608

1 423

1 423

Uzkrājumu koriģēšana

Uzkrājumu koriģēšana

923

923

1 377

1 377

Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas

Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas

341

341

446

446

Operatīvās nomas izdevumi

Operatīvās nomas izdevumi

424

424

414

414

Tiesas veikta naudas sodu samazināšana

Tiesas veikta naudas sodu samazināšana

1

1

67

67

Citi

Citi

598

598

509

509

Kopā

Kopā

6 208

6 208

6 756

6 756

Administratīvajos un IT izdevumos iekļauti šādi izdevumi, kas ir saistīti ar pētniecību un izstrādi:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| Pētniecības izmaksas | 385 | 376 |
| Nekapitalizētās izstrādes izmaksas | 106 | 81 |
| Kopā | 491 | 456 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

Pētniecības izmaksas

Pētniecības izmaksas

385

385

376

376

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

106

106

81

81

Kopā

Kopā

491

491

456

456

3.16.   PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Gudra un iekļaujoša izaugsme | Ilgtspējīga izaugsme | Drošība un pilsonība | Globālā Eiropa | Administrācija | Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (*2) | Kopā |
| NKI resursi | — | — | — | — | — | 105 780 | 105 780 |
| Tradicionālie pašu resursi | — | — | — | — | — | 22 767 | 22 767 |
| PVN | — | — | — | — | — | 17 624 | 17 624 |
| Naudas sodi | — | — | — | — | — | 6 740 | 6 740 |
| Izdevumu atgūšana | 1 395 | 777 | 6 | 35 | 0 | 2 | 2 215 |
| Citi | 1 223 | 48 | 109 | 228 | 5 077 | (3 374 ) | 3 312 |
| Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi | 2 619 | 825 | 115 | 262 | 5 077 | 149 540 | 158 438 |
| Finanšu ieņēmumi | 282 | 0 | 0 | 16 | 0 | 2 816 | 3 115 |
| Citi | 170 | (14) | (8) | 6 | 337 | 887 | 1 379 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi | 453 | (13) | (8) | 23 | 337 | 3 703 | 4 494 |
| Kopā ieņēmumi | 3 072 | 812 | 107 | 285 | 5 414 | 153 243 | 162 932 |
| Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis: | | | | | | | |
| ELGF | — | (43 527 ) | — | — | — | — | (43 527 ) |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | — | (13 149 ) | — | — | — | — | (13 149 ) |
| ERAF un KF | (30 230 ) | — | — | — | — | — | (30 230 ) |
| ESF | (11 935 ) | — | — | — | — | — | (11 935 ) |
| Citi | (437) | (596) | (1 762 ) | (31) | — | — | (2 826 ) |
| Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi | (11 565 ) | (571) | (930) | (4 496 ) | (13) | 24 | (17 551 ) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | (2 767 ) | 2 | (810) | (48) | — | 226 | (3 396 ) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | (505) | (74) | (202) | (3 236 ) | (0) | — | (4 016 ) |
| Īstenojuši citi subjekti | (2 696 ) | (0) | 2 | (875) | (0) | — | (3 569 ) |
| Personāla un pensiju izmaksas | (1 675 ) | (369) | (447) | (699) | (6 697 ) | (1 043 ) | (10 929 ) |
| Izmaiņas aktuāra pieņēmumos par darbinieku pabalstiem | — | — | — | — | — | — | — |
| Finanšu izmaksas | (149) | (22) | (0) | (16) | (93) | (1 397 ) | (1 677 ) |
| Citi izdevumi | (1 945 ) | (313) | (137) | (109) | (3 231 ) | (472) | (6 208 ) |
| Izdevumi kopā | (63 903 ) | (58 620 ) | (4 287 ) | (9 510 ) | (10 034 ) | (2 661 ) | (149 014 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | (60 831 ) | (57 808 ) | (4 180 ) | (9 225 ) | (4 620 ) | 150 581 | 13 918 |

Miljonos EUR

Gudra un iekļaujoša izaugsme

Ilgtspējīga izaugsme

Drošība un pilsonība

Globālā Eiropa

Administrācija

Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (*2)

*2

Kopā

NKI resursi

NKI resursi

—

—

—

—

—

105 780

105 780

105 780

105 780

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

—

—

—

—

—

22 767

22 767

22 767

22 767

PVN

PVN

—

—

—

—

—

17 624

17 624

17 624

17 624

Naudas sodi

Naudas sodi

—

—

—

—

—

6 740

6 740

6 740

6 740

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

1 395

1 395

777

777

6

6

35

35

0

0

2

2

2 215

2 215

Citi

Citi

1 223

1 223

48

48

109

109

228

228

5 077

5 077

(3 374 )

(3 374 )

3 312

3 312

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi

2 619

2 619

825

825

115

115

262

262

5 077

5 077

149 540

149 540

158 438

158 438

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

282

282

0

0

0

0

16

16

0

0

2 816

2 816

3 115

3 115

Citi

Citi

170

170

(14)

(14)

(8)

(8)

6

6

337

337

887

887

1 379

1 379

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu ieņēmumi

453

453

(13)

(13)

(8)

(8)

23

23

337

337

3 703

3 703

4 494

4 494

Kopā ieņēmumi

Kopā ieņēmumi

3 072

3 072

812

812

107

107

285

285

5 414

5 414

153 243

153 243

162 932

162 932

Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis:

Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis:

ELGF

ELGF

—

(43 527 )

(43 527 )

—

—

—

—

(43 527 )

(43 527 )

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

—

(13 149 )

(13 149 )

—

—

—

—

(13 149 )

(13 149 )

ERAF un KF

ERAF un KF

(30 230 )

(30 230 )

—

—

—

—

—

(30 230 )

(30 230 )

ESF

ESF

(11 935 )

(11 935 )

—

—

—

—

—

(11 935 )

(11 935 )

Citi

Citi

(437)

(437)

(596)

(596)

(1 762 )

(1 762 )

(31)

(31)

—

—

(2 826 )

(2 826 )

Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi

Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi

(11 565 )

(11 565 )

(571)

(571)

(930)

(930)

(4 496 )

(4 496 )

(13)

(13)

24

24

(17 551 )

(17 551 )

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

(2 767 )

(2 767 )

2

2

(810)

(810)

(48)

(48)

—

226

226

(3 396 )

(3 396 )

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

(505)

(505)

(74)

(74)

(202)

(202)

(3 236 )

(3 236 )

(0)

(0)

—

(4 016 )

(4 016 )

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

(2 696 )

(2 696 )

(0)

(0)

2

2

(875)

(875)

(0)

(0)

—

(3 569 )

(3 569 )

Personāla un pensiju izmaksas

Personāla un pensiju izmaksas

(1 675 )

(1 675 )

(369)

(369)

(447)

(447)

(699)

(699)

(6 697 )

(6 697 )

(1 043 )

(1 043 )

(10 929 )

(10 929 )

Izmaiņas aktuāra pieņēmumos par darbinieku pabalstiem

Izmaiņas aktuāra pieņēmumos par darbinieku pabalstiem

—

—

—

—

—

—

—

Finanšu izmaksas

Finanšu izmaksas

(149)

(149)

(22)

(22)

(0)

(0)

(16)

(16)

(93)

(93)

(1 397 )

(1 397 )

(1 677 )

(1 677 )

Citi izdevumi

Citi izdevumi

(1 945 )

(1 945 )

(313)

(313)

(137)

(137)

(109)

(109)

(3 231 )

(3 231 )

(472)

(472)

(6 208 )

(6 208 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(63 903 )

(63 903 )

(58 620 )

(58 620 )

(4 287 )

(4 287 )

(9 510 )

(9 510 )

(10 034 )

(10 034 )

(2 661 )

(2 661 )

(149 014 )

(149 014 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(60 831 )

(60 831 )

(57 808 )

(57 808 )

(4 180 )

(4 180 )

(9 225 )

(9 225 )

(4 620 )

(4 620 )

150 581

150 581

13 918

13 918

Ieņēmumu un izdevumu norādīšana pa DFS izdevumu kategorijām balstās uz aplēsēm, jo ne visas saistības tiek piesaistītas kādai DFS izdevumu kategorijai.

4.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI

4.1.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Iespējamās saistības ir ES iespējamas nākotnes maksājumu saistības, kas var rasties pagātnes notikumu dēļ vai juridiski saistošu saistību rezultātā, bet kas būs atkarīgas no nākotnes notikumiem, kurus ES pilnībā nekontrolē. Tās galvenokārt attiecas uz piešķirtajām finanšu garantijām (aizdevumiem un finansiālās palīdzības programmām) un juridiskajiem riskiem. Visas iespējamās saistības, izņemot tās, kas saistītas ar naudas sodiem un garantijām, kuras sedz no fondiem (skatīt 2.4.1. skaidrojumu), nākamajos gados nepieciešamības gadījumā finansēs no ES budžeta (un tādējādi arī no ES dalībvalstu līdzekļiem).

2.4.1.

4.1.1.   
  Budžeta garantijas

Budžeta garantijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| | Maksimālais apjoms | Parakstīts | Izmaksāts | Maksimālais apjoms | Parakstīts | Izmaksāts |
| EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas | 40 417 | 30 889 | 20 510 | 37 479 | 28 950 | 19 972 |
| ESIF galvojums | 25 898 | 19 842 | 15 764 | 16 000 | 13 473 | 10 128 |
| Kopā | 66 315 | 50 731 | 36 273 | 53 479 | 42 423 | 30 100 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Maksimālais apjoms

Parakstīts

Izmaksāts

Maksimālais apjoms

Parakstīts

Izmaksāts

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

37 479

37 479

28 950

28 950

19 972

19 972

ESIF galvojums

ESIF galvojums

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

16 000

16 000

13 473

13 473

10 128

10 128

Kopā

Kopā

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

53 479

53 479

42 423

42 423

30 100

30 100

Iepriekšējā tabulā ir parādīts, cik lielā mērā iespējamie nākotnes maksājumi, kas saistīti ar EIB grupai piešķirtajām garantijām, ietekmē ES budžetu. Izmaksātās summas ir summas, kas jau piešķirtas galasaņēmējiem, savukārt parakstītās summas ietver šīs izmaksātās summas plus nolīgumus, kuri jau ir parakstīti ar saņēmējiem vai finanšu starpniekiem, bet kuros paredzētās summas vēl nav izmaksātas. Maksimālais apjoms ir kopējā garantija, kuru ES budžets un tādējādi arī tās dalībvalstis ir apņēmušās segt.

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

No ES budžeta garantē aizdevumus, kurus EIB parakstījusi un piešķīrusi no EIB pašu resursiem trešām valstīm. 2018. gada 31. decembrī neapmaksāto un ar ES galvojumu segto aizdevumu apjoms sasniedza 20,510 miljardus EUR (2017. gadā – 19,972 miljardi EUR). No ES budžeta garantē:

| — | 19,360 miljardus EUR (2017. gadā – 18,583 miljardus EUR), izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu), un |
| --- | --- |

—

19,360 miljardus EUR (2017. gadā – 18,583 miljardus EUR), izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu), un

2.4.1.

| — | 1,150 miljardus EUR (2017. gadā – 1,389 miljardus EUR) tieši aizdevumiem, kas piešķirti dalībvalstīm pirms iestāšanās. |
| --- | --- |

—

1,150 miljardus EUR (2017. gadā – 1,389 miljardus EUR) tieši aizdevumiem, kas piešķirti dalībvalstīm pirms iestāšanās.

Papildus 20,510 miljardiem EUR, kas iepriekš norādīti kā izmaksāti, ES garantē vēl neatmaksātus aizdevumus Sīrijai 210 miljonu EUR apmērā, attiecībā uz kuriem ir veikti uzkrājumi.

ES ārējo aizdevumu pilnvaru garantija Eiropas Investīciju bankas piešķirtajiem aizdevumiem ir ierobežota līdz 65 % no nesamaksātā atlikuma par nolīgumiem, kas noslēgti pēc 2007. gada (pilnvaras 2007.–2013. gadam un 2014.–2020. gadam). Attiecībā uz nolīgumiem, kas noslēgti pirms 2007. gada, ES garantijas apjoms ir ierobežots līdz procentuālajai daļai no atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma, vairumā gadījumu 65 %, bet arī 70 %, 75 % vai 100 % apmērā. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija sedz visu summu.

Lai atklātu maksimālo ietekmi uz ES 2018. gada 31. decembrī, tomēr jāiekļauj arī aizdevumi, kas ir apstiprināti parakstīšanai, bet vēl nav parakstīti (9,528 miljardi EUR), un parakstītie, bet vēl neizmaksātie aizdevumi (10,379 miljardi EUR).

2018. gada martā Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2018/412 (22), ļaujot palielināt ar ES garantiju nodrošināto EIB finansēšanas darījumu maksimālo apjomu. Attiecīgi tika grozīts garantijas nolīgums ar EIB, kā rezultātā ES maksimālais riska apjoms 2018. gadā palielinājās par 3,4 miljardiem EUR.

22

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojums

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojums

ESIF iniciatīvas nolūks ir palielināt EIB grupas spēju uzņemties risku, tādējādi ļaujot EIB veikt vairāk ieguldījumu ES. ESIF mērķis ir atbalstīt papildu ieguldījumus ES un mazu uzņēmumu piekļuvi finansējumam. ESIF nav ne atsevišķa juridiskā persona, ne ieguldījumu fonds tradicionālā nozīmē. ESIF riska rezerve sniedz EIB aizsardzību pret iespējamiem zaudējumiem saistībā ar pamatā esošajiem darījumiem. To veido pakāpenisks piešķīrums vismaz 7,5 miljardu EUR apmērā no EIB pašu kapitāla un ES budžeta garantija ne vairāk kā 26 miljardu EUR apmērā (“ESIF ES galvojums”). ESIF ES galvojums tiek sniegts EIB atbilstīgi nolīgumam starp ES un EIB, kas turpmāk tekstā dēvēts par “ESIF nolīgumu”. ESIF nolīgums 2018. gadā tika grozīts, lai ņemtu vērā palielināto ESIF ES galvojuma maksimālo apjomu 26 miljardu EUR apmērā atbilstoši grozītajai ESIF regulai (Regula (ES) 2017/2396).

ESIF veic darbības divās klasēs – ir Infrastruktūras un inovācijas klase (IIW), ko īsteno EIB (ESIF ES galvojums 19,5 miljardu EUR apmērā), un MVU klase (SMEW), ko īsteno EIF (ESIF ES galvojums 6,5 miljardu EUR apmērā), un abām klasēm ir parāda portfelis un pašu kapitāla portfelis. EIF darbojas saskaņā ar nolīgumu ar EIB, pamatojoties uz EIB galvojumu, kuru savukārt garantē ar ESIF ES galvojumu atbilstīgi ESIF nolīgumam.

ES un EIB ir atšķirīgas lomas saistībā ar ESIF. ESIF ir izveidots kā daļa no EIB, kas finansē darbības (parāda ieguldījumus un kapitālieguldījumus) un šajā nolūkā aizņemas nepieciešamos līdzekļus kapitāla tirgos. Attiecībā uz IIW EIB neatkarīgi pieņem ieguldījumu lēmumus un pārvalda darbības saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām. Tas pats attiecas uz SMEW darbībām, ko pārvalda EIF.

Lai nodrošinātu, ka ESIF ietvaros veiktie ieguldījumi joprojām ir koncentrēti uz noteikto mērķi, kas ir tādu tirgus nepilnību novēršana, kuras kavē ieguldījumus ES, un ka tie ir atbilstīgi ES galvojuma nodrošinātajai aizsardzībai, ir izveidota īpaša pārvaldības struktūra. Investīciju komiteja, kuras locekļi ir neatkarīgi eksperti, pārbauda katra projekta, ko IIW daļā ierosinājusi EIB, atbilstību ES galvojuma saņemšanai. Kad darbība ir apstiprināta kā atbilstoša ESIF galvojuma saņemšanai, lēmumam turpināt projektu un tā pārvaldībai izmanto parasto EIB projekta ciklu un pārvaldības procesu. Saistībā ar SMEW Investīciju komitejai ir tikai konsultatīva loma attiecībā uz SMEW produktu aprakstu, un šos produktus apstiprina ESIF Valde un ESIF rīkotājdirektors. ESIF īstenošanu uzrauga arī valde, kas sastāv no pieciem locekļiem, no kuriem trīs ieceļ Komisija, vienu – EIB un vienu locekli bez balsstiesībām – Eiropas Parlaments. Lēmumus pieņem vienprātīgi, un – ja vienprātību nav iespējams nodrošināt – lēmums vienbalsīgi jāpieņem visiem balsstiesīgajiem locekļiem. ESIF Valde nepieņem ar ieguldījumiem saistītus lēmumus.

ES loma ir saistīta ar ES budžeta garantijas sniegšanu tai iespējamo zaudējumu daļai, kas var veidoties EIB, veicot ieguldījumus parāda un pašu kapitāla instrumentos. Tādējādi ES neiejaucas ESIF darbību izvēles un pārvaldības procesā, neiegulda naudu ESIF darbībās un nav tieša līgumslēdzēja puse to pamatā esošajiem instrumentiem. Tā kā kontroles kritēriji un grāmatvedības prasības attiecībā uz konsolidāciju, kas noteiktas ES grāmatvedības noteikumos (un SPSGS), nav izpildītas, attiecīgie garantētie aktīvi netiek uzskaitīti ES konsolidētajos gada pārskatos.

ESIF ES galvojums, kas tika piešķirts EIB grupai, atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem tiek uzskaitīts kā finanšu garantiju saistības attiecībā uz IIW parāda portfeli, kā finanšu uzkrājumi attiecībā uz SMEW parāda portfeli un kā atvasinātais instruments (finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā) attiecībā uz abiem pašu kapitāla portfeļiem. Turklāt šajā skaidrojumā ir iekļautas arī iespējamās saistības, kas attiecināmas uz piešķirto ESIF galvojumu.

ESIF IIW parāda portfelī ES galvojums sedz portfeļa “pirmās kārtas zaudējumu daļu” saistībā ar EIB veiktām finansēšanas darbībām, kas galvenokārt ir standarta aizdevumi un garantijas. ES galvojums tiek pieprasīts, ja parādnieks neveic maksājumu termiņā vai ja parāds tiek pārstrukturēts. ES galvojums tiek atlīdzināts proporcionāli ES uzņemtajam riskam, sadalot starp EIB un ES ar risku saistītos ieņēmumus, ko EIB saņem no garantētajām darbībām. ES ieņēmumiem vispirms būtu jāsedz garantēto darbību radītie zaudējumi. Tādējādi ES galvojums tiek uzskaitīts kā finanšu garantijas saistības un, veicot sākotnējo atzīšanu, to novērtē patiesajā vērtībā, kas ir saņemamo prēmiju neto pašreizējā vērtība (ES ieņēmumi). Turpmākajos bilances datumos finanšu garantijas saistības tiek novērtētas vai nu plānotajos zaudējumos, vai arī sākotnēji atzītajā summā, no kuras attiecīgā gadījumā atskaitīta ieņēmumu uzkrātā amortizācija, – atkarībā no tā, kura no minētajām summām ir lielāka. Finanšu garantijas saistības tiek uzrādītas summā, no kuras atskaitīti vēl nesaņemtie ES ieņēmumi; 2018. gada 31. decembrī tie bija nulle (2017. gadā – nulle); skatīt 2.11.3. skaidrojumu.

2.11.3.

ESIF IIW pašu kapitāla portfeli veido tieša līdzdalība pašu kapitālā vai kvazikapitālā vai subordinētie aizdevumi, un tā ietvaros EIB veic līdzvērtīgus ieguldījumus, kad riskus uzņemas gan EIB, gan ES. Tādējādi ES galvojums sedz (attiecībā uz to kapitālieguldījumu daļu, ko garantē ES) negatīvās vērtības korekcijas (nerealizētos zaudējumus) katrā bilances datumā, realizētos zaudējumus ieguldījuma likvidēšanas gadījumā un EIB finansēšanas izmaksas. Gadījumos, kad tāda ieguldījuma vērtība, kam iepriekš tika veikta negatīva vērtības korekcija, palielinās turpmākos pārskata datumos, starpību līdz ieguldījuma sākotnējām izmaksām EIB atmaksā ES. Ieguldījuma likvidēšanas laikā ES ir arī tiesības saņemt peļņu par ieguldījumu, kas pārsniedz sākotnējās izmaksas. ES galvojums tiek atlīdzināts ar ieņēmumiem, ko EIB saņem no garantētajām darbībām, tostarp ar procentiem, dividendēm un realizēto peļņu. Norēķins starp ES un EIB tiek veikts reizi gadā, no summas atskaitot zaudējumus un ieņēmumus.

ESIF SMEW pašu kapitāla portfelī ES garantē riska kapitāla un privātā pašu kapitāla fondos veiktus kapitālieguldījumus, ko finansē EIB un veic un pārvalda EIF. ES galvojums tiek piešķirts pa portfeļiem – kopumā diviem portfeļiem: 1. apakšklasei un 2. apakšklasei. ESIF galvojums tiek pieprasīts, lai segtu vērtības samazinājumu un realizētos zaudējumus no garantētajiem ieguldījumiem, kā arī EIB finansēšanas izmaksas. ES ir tiesības saņemt atlīdzību par risku, ko tā uzņemas, un atlīdzība tiek maksāta kā dividendes un realizētā peļņa no garantētajām pašu kapitāla darbībām. 2. apakšklasē tajā pašā pašu kapitāla portfelī daļēji tiek veikti ieguldījumi arī no ES programmas “Apvārsnis 2020” (H2020 ieguldījumus, ko finansē ES, tās kontos uzskaita kā pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu), un šī programma arī uzņemas pirmos zaudējumus no ieguldījumiem, turpmākus zaudējumus sedz no ES galvojuma un EIF.

ESIF galvojums ESIF pašu kapitāla portfelim ir klasificēts kā atvasināts finanšu instruments un tiek uzskaitīts kā finanšu aktīvs vai finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā. 2018. gada 31. decembrī ESIF ES galvojuma patiesā vērtība ESIF pašu kapitāla portfelī bija 14 miljoni EUR (2017. gadā – 16 miljoni EUR) – skatīt 2.4.2. skaidrojumu.

2.4.2

Iepriekš minētajās iespējamajās saistībās ir iekļauta tā programmu COSME, H2020, CCS un EaSI darbību daļa, ko sedz ESIF ES galvojums SMEW parāda portfelī.

ES galvojuma maksājumus veiktu ESIF galvojuma fonds – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. 2018. gada beigās galvojuma fonda kopējā aktīvu summa bija 5,452 miljardi EUR (2017. gadā – 3,504 miljardi EUR), bet vēl 2,688 miljardi EUR (2017. gadā – 2,633 miljardi EUR) ir piešķirti, bet vēl nav izmaksāti, un tie ir iekļauti summā, kas 5.1. skaidrojumā norādīta kā RAL. 2018. gadā no ESIF galvojuma fonda ir izmaksātas garantijas prasības 61 miljona EUR apmērā.

2.4.1.

5.1.

4.1.2.   
  Ar finansiālu palīdzību saistītās garantijas (aizņēmumu un aizdevumu darbības)

Ar finansiālu palīdzību saistītās garantijas (aizņēmumu un aizdevumu darbības)

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| | Izmantots | Neizmantots | Kopā | Izmantots | Neizmantots | Kopā |
| EFSM | 47 400 | — | 47 400 | 47 456 | — | 47 456 |
| MB | 1 734 | — | 1 734 | 3 114 | — | 3 114 |
| MFA | 4 388 | 980 | 5 368 | 3 924 | 460 | 4 384 |
| Euratom | 254 | 200 | 454 | 250 | 250 | 500 |
| Kopā | 53 775 | 1 180 | 54 955 | 54 744 | 710 | 55 454 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Izmantots

Neizmantots

Kopā

Izmantots

Neizmantots

Kopā

EFSM

EFSM

47 400

47 400

—

47 400

47 400

47 456

47 456

—

47 456

47 456

MB

MB

1 734

1 734

—

1 734

1 734

3 114

3 114

—

3 114

3 114

MFA

MFA

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

3 924

3 924

460

460

4 384

4 384

Euratom

Euratom

254

254

200

200

454

454

250

250

250

250

500

500

Kopā

Kopā

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

54 744

54 744

710

710

55 454

55 454

No ES budžeta garantē aizņēmumus, ko Komisija saņēmusi, lai finansētu aizdevumus dalībvalstīm un trešām valstīm, izmantojot kompensējošus darījumus. Šie aizņēmumi jau ir atzīti kā saistības ES bilancē – skatīt 2.11.1. skaidrojumu. Tomēr, ja ar šiem aizņēmumiem piešķirtie kompensējošie aizdevumi netiks atmaksāti, no ES budžeta, pamatojoties uz Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. pantu, būs jāsedz visas nesamaksātās summas:

2.11.1.

| — | aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē tikai no ES budžeta, |
| --- | --- |

—

aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē tikai no ES budžeta,

| — | aizņēmumus, kas saistīti ar MB aizdevumiem, garantē tikai no ES budžeta, |
| --- | --- |

—

aizņēmumus, kas saistīti ar MB aizdevumiem, garantē tikai no ES budžeta,

| — | MFA aizdevumus pirmām kārtām garantē no Garantiju fonda ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu) un tikai tad no ES budžeta, un |
| --- | --- |

—

MFA aizdevumus pirmām kārtām garantē no Garantiju fonda ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu) un tikai tad no ES budžeta, un

2.4.1.

| — | trešo personu izsniegtās garantijas ir pirmais instruments, kas tiek izmantots, lai segtu visus nesamaksātos Euratom aizdevumus. Garantiju fonds sedz ārējo aizdevumu summas, ja tās nesedz trešo personu izsniegtās garantijas. |
| --- | --- |

—

trešo personu izsniegtās garantijas ir pirmais instruments, kas tiek izmantots, lai segtu visus nesamaksātos Euratom aizdevumus. Garantiju fonds sedz ārējo aizdevumu summas, ja tās nesedz trešo personu izsniegtās garantijas.

Uz likvidējamās EOTK aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, neattiecas ES budžeta garantija. Tā vietā tie tiek segti no likvidējamās EOTK finanšu aktīviem – skatīt 2.4.1. skaidrojumu.

2.4.1.

4.1.3.   
  ES finanšu instrumentiem izsniegtās garantijas

ES finanšu instrumentiem izsniegtās garantijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| “Apvārsnis 2020” | 1 467 | 1 297 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms | 642 | 654 |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 579 | 490 |
| Citi | 29 | 32 |
| Kopā | 2 717 | 2 473 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

“Apvārsnis 2020”

Apvārsnis 2020

1 467

1 467

1 297

1 297

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

642

642

654

654

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

579

579

490

490

Citi

Citi

29

29

32

32

Kopā

Kopā

2 717

2 717

2 473

2 473

Kā minēts FR 210. panta 1. punktā, ar finanšu instrumentu un ES finanšu saistībām saistītie budžeta izdevumi nekādā gadījumā nepārsniedz tiem noteikto attiecīgo budžeta saistību summu, tādējādi nepieļaujot iespējamās saistības, kas būtu jāsedz no budžeta. Praksē tas nozīmē, ka šīm saistībām pretī ir postenis bilances aktīvu pusē vai tās tiek segtas ar nenokārtotām budžeta saistībām, kas vēl nav iekļautas izdevumos. Iepriekš norādītās iespējamās saistības tiek atspoguļotas, atskaitot finanšu uzkrājumus, kas veikti šiem instrumentiem, – skatīt 2.10. skaidrojumu.

2.10.

4.1.4.   
  Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Naudas sodi | 3 187 | 3 242 |
| Lauksaimniecība | 653 | 1 737 |
| Kohēzija | 26 | 3 |
| Citi | 1 867 | 481 |
| Kopā | 5 732 | 5 463 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Naudas sodi

Naudas sodi

3 187

3 187

3 242

3 242

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

653

653

1 737

1 737

Kohēzija

Kohēzija

26

26

3

3

Citi

Citi

1 867

1 867

481

481

Kopā

Kopā

5 732

5 732

5 463

5 463

Naudas sodi

Naudas sodi

Šīs summas galvenokārt attiecas uz tādiem Komisijas piemērotiem naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem, kurus attiecīgie uzņēmumi ir provizoriski samaksājuši un par kuriem ir iesniegta pārsūdzība vai par kuriem nav zināms, vai tie tiks pārsūdzēti. Iespējamās saistības saglabājas, līdz Tiesa pieņem galīgo lēmumu lietā vai arī līdz apelācijas perioda beigām. Saņemtie procenti par provizoriskajiem maksājumiem ir iekļauti gada saimnieciskās darbības rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu Komisijas tiesību uz šīm summām nenoteiktību.

Ja ES zaudēs kādā no šiem procesiem, kas saistīti ar uzliktajiem naudas sodiem, summas, kas provizoriski saņemtas, tiks atmaksātas uzņēmumiem. Soda naudas summa tiek atzīta kā budžeta ieņēmumi tikai tad, kad soda nauda ir nepārsūdzama (FR 107. pants).

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF atbilstības lēmumiem un finanšu korekcijām attiecībā uz lauku attīstības un pirmspievienošanās atbalstu, līdz Tiesa pieņem lēmumu. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā sekmīgas apelācijas rezultātā summas tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no tiesas procesa ilguma.

Kohēzija

Kohēzija

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politikas darbībām, attiecībā uz kurām vēl nav noteikts mutiskās uzklausīšanas datums vai Tiesa nav sagatavojusi spriedumu.

Citas tiesas prāvas

Citas tiesas prāvas

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret ES par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un lēstiem tiesāšanās izdevumiem. Jāņem vērā, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar LESD līguma 340. pantu prasības iesniedzējam ir jāpierāda, ka iestāde ir veikusi pietiekami nopietnu tādas tiesību normas pārkāpumu, ar kuru personām tiek piešķirtas tiesības, kā arī iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums un tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu. Attiecīgā summa par 2018. gadu galvenokārt attiecas uz zaudējumu atlīdzināšanas prasību pret Eiropas Komisiju par lēmumu, ar kuru aizliegta uzņēmumu apvienošana. Konkrētā tiesvedība ir salīdzinoši jauna un ir vēl sākuma stadijā. Tāpēc norādītā summa attiecas uz prasīto summu, jo nav ticamas aplēses.

4.2.   IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Saņemtās garantijas: | | |
| izpildes garantijas | 321 | 352 |
| citas garantijas | 19 | 22 |
| Citi iespējamie aktīvi | 25 | 34 |
| Kopā | 366 | 409 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Saņemtās garantijas:

Saņemtās garantijas:

izpildes garantijas

izpildes garantijas

321

321

352

352

citas garantijas

citas garantijas

19

19

22

22

Citi iespējamie aktīvi

Citi iespējamie aktīvi

25

25

34

34

Kopā

Kopā

366

366

409

409

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar ES.

5.   BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS

Šajā skaidrojumā sniegta informācija par budžeta procesu un nākotnes finansējuma vajadzībām, nevis saistībām, kuras pastāv 2018. gada 31. decembrī.

Daudzgadu finanšu shēmā (DFS), par kuru vienojušās dalībvalstis, ir definētas programmas un noteiktas saistību apropriāciju izdevumu kategoriju maksimālās summas un maksājumu apropriāciju kopsumma, kuras robežās ES var uzņemties budžeta un juridiskās saistības un galu galā veikt maksājumus septiņu gadu periodā, – skatīt 1.1. tabulu budžeta izpildes pārskatu skaidrojumos.

Padome (dalībvalstis) ar Eiropas Parlamenta piekrišanu ir apstiprinājusi DFS maksimālo apmēru, un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 par KLP finansēšanu 16. pants izveido tiešu saikni starp ELGF izdevumu gada maksimālo apmēru un DFS regulu. Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši arī attiecīgos pamataktus par ELGF izdevumiem, ar ko nosaka izdevumus katrai dalībvalstij visam 2014.–2020. gada periodam.

Juridiskās saistības atbilst parakstītajām programmām, projektiem, nolīgumiem vai līgumiem, kuri ES tādējādi ir juridiski saistoši. Juridiskas saistības ir akts, ar kuru kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību (ES vajadzībām), kas rada maksājumu (FR 37. panta 2. punkts).

Budžeta saistības principā uzņemas pirms juridisko saistību uzņemšanās, bet attiecībā uz dažām daudzgadu programmām/projektiem tas ir otrādi – attiecīgās budžeta saistības uzņemas gada maksājumu veidā vairāku gadu laikā, ja to paredz pamatakts. Piemēram, attiecībā uz kohēziju Kopīgo noteikumu regulas (KNR) (Regula (ES) Nr. 1303/2013 (23) 76. pantā noteikts, ka Komisijas lēmums, ar ko pieņem programmu, veido juridiskas saistības Finanšu regulas nozīmē, taču Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu uzņemas gada maksājumu veidā par katru fondu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Citos juridiskajos pamatos var būt ietverti līdzīgi noteikumi. Šā iemesla dēļ var būt summas, kuras ES ir likumīgi apņēmusies maksāt, bet budžeta saistību uzņemšanās vēl nav notikusi – skatīt 5.2. un 5.3. skaidrojumu turpmāk.

23

5.2.

5.3.

Ja budžeta saistību uzņemšanās ir notikusi, bet turpmāki maksājumi vēl nav veikti, neizpildīto saistību summa tiek dēvēta par “reste à liquider” (RAL). Tās var būt programmas vai projekti, nereti daudzgadēji, kuri ir parakstīti, bet par kuriem maksājumi tiks veikti tikai vēlākos gados. Tie atspoguļo maksājumu saistības turpmākajiem gadiem. Tā kā finanšu pārskatus sagatavo, izmantojot uzkrāšanas principu, bet budžeta izpildes pārskatus sagatavo, pamatojoties uz naudas plūsmas principu, daļa no kopējās nesamaksātās summas (RAL) jau ir iekļauta izdevumos un bilancē atzīta kā saistības (skatīt 2.12. un 2.13. skaidrojumu). Šo izdevumu aprēķins tiek veikts, balstoties uz saņemtajiem izmaksu prasījumiem / rēķiniem vai programmas vai projekta īstenošanas aplēsēm, ja ES vēl nav iesniegti prasījumi, – skatīt 5.1. skaidrojumu. Tiklīdz ar RAL saistītie maksājumi ir veikti pēc 2018. gada 31. decembra, saistību atzīšana bilancē tiek pārtraukta. RAL daļa, kas vēl nav iekļauta izdevumos, nav iekļauta saistībās, bet gan norādīta turpmāk.

2.12.

2.13.

5.1.

Tādējādi turpmāk sniegtā informācija atspoguļo summas 2018. gada 31. decembrī, kuras ES ir apņēmusies maksāt, pamatojoties uz līgumisko vienošanos izpildi, un tāpēc tās plānots finansēt no nākamajiem ES budžetiem.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 5.1. | 235 836 | 221 391 |
| Dalītās pārvaldības juridiskās saistības saskaņā ar pašreizējo DFS, kas vēl nav izpildītas | 5.2. | 143 883 | 211 688 |
| Nozīmīgas juridiskās saistības citās jomās | 5.3. | 18 126 | 20 030 |
| Kopā | | 397 845 | 453 109 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

31.12.2018.

31.12.2017.

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

5.1.

5.1.

235 836

235 836

221 391

221 391

Dalītās pārvaldības juridiskās saistības saskaņā ar pašreizējo DFS, kas vēl nav izpildītas

Dalītās pārvaldības juridiskās saistības saskaņā ar pašreizējo DFS, kas vēl nav izpildītas

5.2.

5.2.

143 883

143 883

211 688

211 688

Nozīmīgas juridiskās saistības citās jomās

Nozīmīgas juridiskās saistības citās jomās

5.3.

5.3.

18 126

18 126

20 030

20 030

Kopā

Kopā

397 845

397 845

453 109

453 109

5.1.   NEIZPILDĪTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, KAS VĒL NAV IEKĻAUTAS IZDEVUMOS

NEIZPILDĪTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, KAS VĒL NAV IEKĻAUTAS IZDEVUMOS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 235 836 | 221 391 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

235 836

235 836

221 391

221 391

Iepriekš norādītā summa ir budžeta RAL (“reste à liquider”) 281,175 miljardu EUR apmērā (skatīt 4.4. tabulu budžeta izpildes pārskatu skaidrojumos), no kā atskaitītas saistītās summas, kuras jau iekļautas bilancē kā saistības un finanšu darbības rezultātu pārskatā kā izdevumi. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo neizpildītās saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai kuras vēl nav atceltas. Kā iepriekš paskaidrots, šādas saistības ir raksturīga parādība, kas izriet no daudzgadu programmu pastāvēšanas.

Jānorāda, ka kopējie neatmaksātie priekšfinansējuma avansa maksājumi 2018. gada 31. decembrī bija 50 miljardi EUR (skatīt 2.5. skaidrojumu). Tas atspoguļo budžeta saistības, kas samaksātas, samazinot RAL, taču samaksātās summas joprojām tiek uzskatītas par piederīgām ES, nevis saņēmējam līdz brīdim, kad tiek izpildītas līgumā noteiktās saistības. Tādējādi tās ir kā iepriekš aprakstītās RAL, kas vēl nav iekļautas izdevumos.

2.5.

5.2.   DALĪTĀS PĀRVALDĪBAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS SASKAŅĀ AR PAŠREIZĒJO DFS, KAS VĒL NAV IZPILDĪTAS

DALĪTĀS PĀRVALDĪBAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS SASKAŅĀ AR PAŠREIZĒJO DFS, KAS VĒL NAV IZPILDĪTAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Fondi | 2014.–2020. gada finanšu shēma (A) | Noslēgtās juridiskās saistības (B) | Budžeta saistības (C) | Juridiskās saistības mīnus budžeta saistības (B – C) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 262 408 | 262 408 | 179 831 | 82 578 |
| Eiropas Sociālais fonds | 92 935 | 92 819 | 65 230 | 27 588 |
| Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments | | | | — |
| Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām | 3 814 | 3 814 | 2 670 | 1 144 |
| 1.B IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI | 359 157 | 359 041 | 247 731 | 111 310 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai | 100 079 | 100 079 | 70 748 | 29 331 |
| Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds | 5 749 | 5 749 | 4 048 | 1 702 |
| 2. IZDEVUMU KATEGORIJA: DABAS RESURSI | 105 828 | 105 828 | 74 795 | 31 033 |
| Patvēruma un migrācijas fonds | 5 028 | 4 393 | 3 577 | 816 |
| Iekšējās drošības fonds | 3 016 | 2 883 | 2 159 | 724 |
| 3. IZDEVUMU KATEGORIJA: DROŠĪBA UN PILSONĪBA | 8 044 | 7 276 | 5 736 | 1 540 |
| Kopā | 473 030 | 472 145 | 328 262 | 143 883 |

Miljonos EUR

Fondi

2014.–2020. gada finanšu shēma (A)

Noslēgtās juridiskās saistības (B)

Budžeta saistības (C)

Juridiskās saistības mīnus budžeta saistības (B – C)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

262 408

262 408

262 408

262 408

179 831

179 831

82 578

82 578

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

92 935

92 935

92 819

92 819

65 230

65 230

27 588

27 588

Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments

Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments

—

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām

3 814

3 814

3 814

3 814

2 670

2 670

1 144

1 144

1.B IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI

1.B IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI

359 157

359 157

359 041

359 041

247 731

247 731

111 310

111 310

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

100 079

100 079

100 079

100 079

70 748

70 748

29 331

29 331

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

5 749

5 749

5 749

5 749

4 048

4 048

1 702

1 702

2. IZDEVUMU KATEGORIJA: DABAS RESURSI

2. IZDEVUMU KATEGORIJA: DABAS RESURSI

105 828

105 828

105 828

105 828

74 795

74 795

31 033

31 033

Patvēruma un migrācijas fonds

Patvēruma un migrācijas fonds

5 028

5 028

4 393

4 393

3 577

3 577

816

816

Iekšējās drošības fonds

Iekšējās drošības fonds

3 016

3 016

2 883

2 883

2 159

2 159

724

724

3. IZDEVUMU KATEGORIJA: DROŠĪBA UN PILSONĪBA

3. IZDEVUMU KATEGORIJA: DROŠĪBA UN PILSONĪBA

8 044

8 044

7 276

7 276

5 736

5 736

1 540

1 540

Kopā

Kopā

473 030

473 030

472 145

472 145

328 262

328 262

143 883

143 883

Tās ir juridiskās saistības, ko ES ir apņēmusies maksāt, pieņemot darbības programmas, kas saistītas ar dalītu pārvaldību. Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, ir finansēšanas lēmums FR 110. panta nozīmē, un, sākot no brīža, kad par to tiek informēta attiecīgā dalībvalsts, – juridiskas saistības minētās regulas nozīmē.

Attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) KNR 76. pantā teikts:

“Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu uzņemas gada iemaksu veidā par katru fondu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Budžeta saistības saistībā ar izpildes rezervi katrā programmā uzņemas atsevišķi no atlikušā programmas piešķīruma.”

“Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu uzņemas gada iemaksu veidā par katru fondu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Budžeta saistības saistībā ar izpildes rezervi katrā programmā uzņemas atsevišķi no atlikušā programmas piešķīruma.”

Iepriekšējā tabula sākas ar kopējo DFS (A aile) un atspoguļo juridiskās saistības, par kurām budžeta saistības vēl nav uzņemtas attiecībā uz 2014.–2020. gada DFS, 1.B, 2. un 3. izdevumu kategorijā. Tāpēc šīs juridiskās saistības parāda nesamaksātās summas, ko ES iekļaus budžetā un samaksās pēc 2018. gada 31. decembra. B ailē ir atspoguļotas juridiskās saistības, ko Komisija noslēgusi gada beigās, un C ailē ir norādītas budžeta saistības, kas bija iekļautas budžetā gada beigās saistībā ar šīm juridiskajām saistībām.

5.3.   NOZĪMĪGAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS CITĀS JOMĀS

NOZĪMĪGAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS CITĀS JOMĀS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 11 554 | 12 676 |
| ITER | 1 489 | 1 496 |
| Copernicus | 1 267 | 1 841 |
| Galileo | 493 | 253 |
| Zvejas nolīgumi | 46 | 133 |
| Operatīvās nomas saistības | 2 352 | 2 577 |
| Citas līgumsaistības | 924 | 1 054 |
| Kopā | 18 126 | 20 030 |

Miljonos EUR

31.12.2018.

31.12.2017.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

11 554

11 554

12 676

12 676

ITER

ITER

1 489

1 489

1 496

1 496

Copernicus

Copernicus

1 267

1 267

1 841

1 841

Galileo

Galileo

493

493

253

253

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

46

46

133

133

Operatīvās nomas saistības

Operatīvās nomas saistības

2 352

2 352

2 577

2 577

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

924

924

1 054

1 054

Kopā

Kopā

18 126

18 126

20 030

20 030

Šīs summas atspoguļo ilgtermiņa juridiskās saistības, kuras gada beigās vēl nebija iekļautas budžeta saistību apropriācijās. Šie saistošie pienākumi tiks iekļauti budžetā gada maksājumu veidā turpmākajos gados un samaksāti.

Noteiktas svarīgas programmas (skatīt turpmāk) var īstenot, izmantojot gada maksājumus, saskaņā ar FR 112. panta 2. punktu. Tas ļauj ES uzņemties juridiskas saistības (parakstīt dotāciju nolīgumus, deleģēšanas nolīgumus un iepirkuma līgumus), pārsniedzot konkrētajā gadā pieejamās saistību apropriācijas. Tādējādi par būtisku pašreizējās DFS kopējā piešķīruma summu jau varētu būt uzņemtas saistības. Tas jo īpaši attiecināms uz turpmāk aprakstītajām programmām.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

EISI sniedz finansiālu palīdzību Eiropas tīkliem, atbalstot kopēju interešu projektus tādās jomās kā transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūra. EISI programmas juridiskās saistības aptver īstenošanas laikposmu no 2014. līdz 2023. gadam EISI transporta instrumentam un līdz 2024. gada 31. decembrim EISI enerģētikas instrumentam. Šo saistību juridiskais pamats ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 348, 20.12.2013.), un tās 19. pantā ir paredzēta gada maksājuma izmantošana.

Copernicus

Copernicus

Copernicus ir Eiropas Zemes novērošanas programma – skatīt arī 2.2. skaidrojumu. Šīs saistības uzņemas uz laika periodu līdz 2020. gadam. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES), ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 Nr. 377/2014 (24), Komisija parakstīja deleģēšanas nolīgumus ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), EUMETSAT, Mercator un Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centru. Ar Regulas (ES) Nr. 377/2014 8. pantu ir atļauta gada maksājumu izmantošana.

2.2.

24

ITER – starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

ITER – starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

Šīs saistības ir paredzētas ITER iekārtu turpmāko finansējuma vajadzību apmierināšanai laikposmā līdz 2021. gadam. ES (Euratom), tostarp dalībvalstu un Šveices, ieguldījums ITER International tiek nodrošināts ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Šīs saistības uzņemas, pamatojoties uz Padomes 2013. gada 13. decembra Lēmumu 2013/791/Euratom, ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (25), ar kuru atļauts izmantot gada maksājumus. ITER tika izveidots, lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tā mērķa sasniegšanai. ITER ir iesaistīta ES, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Japāna un ASV.

25

Galileo

Galileo

Šīs summas ir paredzētas Galileo programmai, lai attīstītu Eiropas globālo navigācijas satelītu sistēmu, – skatīt arī 2.2. skaidrojumu. Šīs saistības uzņemas uz laika periodu līdz 2020. gadam. Pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1285/2013 (26), Komisija parakstīja deleģēšanas nolīgumu ar EKA. Ar Regulas (ES) 1285/2013 9. pantu ir atļauta gada maksājumu izmantošana.

2.2.

26

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Tās ir saistības, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem līdz 2023. gadam. Šīs saistības uzņemas, pamatojoties uz Padomes lēmumiem par atsevišķām trešām valstīm (piemēram, Padomes 2019. gada 4. marta Lēmums (ES) 2019/385 par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (27), un tās uzskata par konkrētiem starptautiskiem līgumiem, ar ko paredz daudzgadējas tiesības un pienākumus.

27

Operatīvās nomas saistības

Operatīvās nomas saistības

Minimālās summas, par kurām saskaņā ar pamatā esošajiem līgumiem ir saistības tās samaksāt atlikušajā nomas līguma darbības laikā, ir šādas:

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Minimālie nomas maksājumi | |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 439 | 943 | 940 | 2 321 |
| IT materiāli un cits aprīkojums | 9 | 21 | 0 | 31 |
| Kopā | 448 | 964 | 940 | 2 352 |

Miljonos EUR

Minimālie nomas maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

Ēkas

439

439

943

943

940

940

2 321

2 321

IT materiāli un cits aprīkojums

IT materiāli un cits aprīkojums

9

9

21

21

0

0

31

31

Kopā

Kopā

448

448

964

964

940

940

2 352

2 352

Saistībā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības un pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Regulu (ES) 2018/1718, ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras mītnesvietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 (28), Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) mītnesvieta tika pārcelta no Londonas uz Amsterdamu. Pašreizējais līgums par telpu nomu Londonā ir noslēgts uz laiku līdz 2039. gadam, tāpēc tas būs jāizbeidz priekšlaicīgi vai arī būs jānoslēdz tālāknodošanas vai apakšnomas līgums ar trešo personu.

28

Iepriekšējā tabulā norādītās summas ietver 468 miljonus EUR, kas vēl ir jāsamaksā saskaņā ar šo nomas līgumu, tomēr nākotnes neto finanšu ietekme (ja tāda būs) konsolidētajos finanšu pārskatos ir atkarīga no sarunām par līguma izbeigšanu ar telpu īpašnieku vai no tā, kādi būs nosacījumi apakšnomas līgumā, ko noslēgs ar trešo personu.

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām par summām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Visnozīmīgākais šeit iekļautais apjoms attiecas uz Eiropas Parlamenta ēku līgumiem (87 miljoni EUR).

6.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par ES finanšu risku pārvaldību attiecas uz:

| — | aizņēmumu un aizdevumu darbībām saistībā ar finansiālo palīdzību, ko sniedz Komisija, izmantojot EFSM, MB, MFA un Euratom darbības, kā arī saistībā ar likvidējamās EOTK aizdevumiem no aizņemtiem līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

aizņēmumu un aizdevumu darbībām saistībā ar finansiālo palīdzību, ko sniedz Komisija, izmantojot EFSM, MB, MFA un Euratom darbības, kā arī saistībā ar likvidējamās EOTK aizdevumiem no aizņemtiem līdzekļiem,

| — | Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp naudas sodu saņemšanai, |
| --- | --- |

—

Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp naudas sodu saņemšanai,

| — | aktīviem, kas budžeta garantiju vajadzībām turēti fondos: Garantiju fondā ārējai darbībai, ESIF galvojuma fondā un EFIA garantiju fondā, un |
| --- | --- |

—

aktīviem, kas budžeta garantiju vajadzībām turēti fondos: Garantiju fondā ārējai darbībai, ESIF galvojuma fondā un EFIA garantiju fondā, un

| — | finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta. |
| --- | --- |

—

finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta.

6.1.   RISKU VEIDI

RISKU VEIDI

Tirgus risks ir risks, ka tirgus cenu izmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumus, bet arī iespējamo peļņu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus (ES nav nozīmīga cita cenu riska).

Tirgus risks

valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus

| — | Valūtas risks ir risks, ka ES darbības vai ieguldījumu vērtību ietekmēs valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena pret otru valūtu. |
| --- | --- |

—

Valūtas risks ir risks, ka ES darbības vai ieguldījumu vērtību ietekmēs valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena pret otru valūtu.

Valūtas risks

| — | Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisa nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi. |
| --- | --- |

—

Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisa nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

Procentu likmes

Kredītrisks ir risks ciest zaudējumus, kurus rada parādnieka/aizņēmēja neveikts maksājums par aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummas vai procentu, vai abu summu maksājums) vai citu līgumsaistību nepildīšana. Saistību neizpildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanu, aizņēmēja atmaksas pārstrukturēšanu un bankrotu.

Kredītrisks

Likviditātes risks ir risks, kas rodas, ja ir grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.

Likviditātes risks

6.2.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

ES budžeta izpilde arvien vairāk balstās uz darbības programmu finanšu instrumentu izmantošanu. Sīkāku informāciju par attiecīgajām summām skatīt 2.4.1. skaidrojumā.

2.4.1.

Lielākajai daļai finanšu instrumentu kopīgs ir tas, ka to īstenošana tiek deleģēta EIB grupai (tostarp EIF) vai citām finanšu iestādēm, pamatojoties uz nolīgumu starp Komisiju un finanšu iestādi. Nolīgumi, kas parakstīti ar šīm finanšu iestādēm, ietver stingrus nosacījumus un starpnieku saistības, lai nodrošinātu pienācīgu ES naudas pārvaldību un pārskatu iesniegšanu. Kad ir pausta apņemšanās veikt finanšu iemaksu kādā no instrumentiem, līdzekļi tiek pārvesti uz īpaši izveidotu finanšu iestādes bankas kontu (t. i., fiduciāro kontu). Atkarībā no attiecīgā instrumenta finanšu iestāde var izmantot šajā fiduciārajā kontā esošos līdzekļus aizdevumu sniegšanai, parāda instrumentu emitēšanai, ieguldījumiem pašu kapitāla instrumentos vai garantijas pieprasījumu segšanai. Parasti ieņēmumi no finanšu instrumentiem tiek atmaksāti ES budžetā.

Attiecībā uz šiem finanšu instrumentiem risks ir ierobežots un nepārsniedz maksimālo apmēru, kas ir norādīts pamatā esošajos nolīgumos kā instrumentam budžetā paredzētā summa. Tā kā Komisija bieži uzņemas “pirmās kārtas zaudējumu daļu” un instrumenti ir paredzēti, lai finansētu riskantākus saņēmējus (kam ir grūtības iegūt finansējumu no komerciāliem aizdevējiem), ir iespējams, ka ES budžetam radīsies kādi zaudējumi.

Finanšu instrumentu novērtēšana

Finanšu instrumentu novērtēšana

Šādas finanšu aktīvu un saistību klases netiek novērtētas to patiesajā vērtībā: nauda un naudas ekvivalenti, aizdevumi, ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas, aizņēmumi un citas finanšu saistības, kas novērtētas amortizētajā iegādes vērtībā. Šo finanšu aktīvu un saistību uzskaites vērtība tiek uzskatīta par pamatotu tuvinājumu to patiesajai vērtībai.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Aizņēmumu un aizdevumu darījumus, kā arī attiecīgo kases pārvaldību veic ES saskaņā ar attiecīgo Padomes un EP regulu, Padomes lēmumiem un, ja piemērojams, arī ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un kases pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās vienības. Aizdevumu darbības tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas.

Kase

Kase

Komisijas kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804 (29) un Finanšu regulā.

29

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami turpmāk izklāstītie pamatprincipi.

| — | Pašu resursus maksā dalībvalstis, veicot iemaksas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai centrālajā bankā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai apmierinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus maksā dalībvalstis, veicot iemaksas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai centrālajā bankā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai apmierinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Dalībvalstis pašu resursus maksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis pašu resursus maksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, par ko noslēgts līgums vai kas garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, un ar noteiktiem nosacījumiem arī gadījumos, kad prasības pēc naudas līdzekļiem pārsniedz kontos esošos aktīvus. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, par ko noslēgts līgums vai kas garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, un ar noteiktiem nosacījumiem arī gadījumos, kad prasības pēc naudas līdzekļiem pārsniedz kontos esošos aktīvus.

| — | Bankas kontos turētos līdzekļus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

Bankas kontos turētos līdzekļus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz mūsdienīgām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Komisijas kases un maksājumu operāciju pārvaldību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, un to mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās aptver dažādas darbības jomas (piemēram, maksājumu izpildi un naudas pārvaldību, naudas plūsmas prognozēšanu, darbības nepārtrauktību utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana regulāri tiek pārbaudīta. Papildus tam Budžeta ĢD un Ekonomikas un finanšu lietu ĢD apmainās ar informāciju par riska pārvaldību un labāko praksi.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Summas, kas saņemtas pirms 2010. gada, paliek tādu banku kontos, kuras ir īpaši izvēlētas provizoriski iekasētu naudas sodu noguldījumu turēšanai. Bankas tiek izvēlētas atbilstīgi Finanšu regulā noteiktajām konkursa procedūrām. Līdzekļu izvietošanu konkrētās bankās nosaka saskaņā ar iekšējo riska pārvaldības politiku, kurā definētas kredītreitinga prasības un līdzekļu apjoms, kādu var izvietot un kas ir proporcionāls darījuma partnera pašu kapitālam. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Sākot no 2010. gada, piemēroto un provizoriski iekasēto naudas sodu summas iegulda īpaši izveidotā BUFI portfelī. Portfeļa galvenais mērķis ir samazināt ar finanšu tirgiem saistītos riskus un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem subjektiem, kam tiek piemērots naudas sods, piedāvājot garantētu atdevi, ko aprēķina uz vienas un tās pašas bāzes. Aktīvu pārvaldību provizoriski iekasētajiem naudas sodiem veic Komisija saskaņā ar iekšējām aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm. Ir izstrādātas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās vienības. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

Aktīvu pārvaldības darbību mērķis ir ieguldīt Komisijai provizoriski samaksātos naudas sodus tā, lai:

| — | nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
| --- | --- |

—

nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus

| — | cenšoties parastos apstākļos panākt atdevi, kas vidēji atbilst BUFI kritērija atdevei, atskaitot radušās izmaksas un saglabājot to naudas sodu nominālvērtību, kuri iemaksāti portfelī pirms jaunās Finanšu regulas stāšanās spēkā 2018. gada augustā. |
| --- | --- |

—

cenšoties parastos apstākļos panākt atdevi, kas vidēji atbilst BUFI kritērija atdevei, atskaitot radušās izmaksas un saglabājot to naudas sodu nominālvērtību, kuri iemaksāti portfelī pirms jaunās Finanšu regulas stāšanās spēkā 2018. gada augustā.

Ieguldījumi ir ierobežoti un būtībā attiecas tikai uz šādām kategorijām: termiņnoguldījumi dalībvalstu centrālajās bankās, valsts parāda aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstiskās iestādēs, kā arī obligācijas, vekseļi un noguldījumu sertifikāti, ko emitējušas valsts vai pārvalstiskas iestādes.

Banku garantijas

Banku garantijas

Ievērojamu daļu no finanšu iestāžu piešķirtām garantijām Komisija tur saistībā ar naudas sodiem, ko tā piemēro uzņēmumiem par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem (skatīt 2.6.1.2. skaidrojumu). Uzņēmumi, kuriem tiek uzlikts naudas sods, nodrošina šādas garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. Garantijas tiek pārvaldītas atbilstīgi iekšējai riska pārvaldības politikai. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

2.6.1.2.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Noteikumus un principus attiecībā uz Garantiju fonda aktīvu pārvaldību nosaka 1994. gada 25. novembra līgums starp Komisiju un EIB un tā turpmākie grozījumi, kas izdarīti 1996. gada 17. un 23. septembrī, 2002. gada 8. maijā, 2008. gada 25. februārī, 2010. gada 9. novembrī un 2018. gada 28. oktobrī. Šā garantiju fonda valūta ir tikai euro. Tas veic ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no ārvalstu valūtas riska. Aktīvu pārvaldība balstās uz tradicionālajiem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds tika izveidots ar ESIF regulu – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. Fonda aktīvu pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Komisijas 2016. gada 21. janvāra Lēmumā C(2016) 165. Pārvaldītie aktīvi nodrošina pietiekamu likviditāti saistībā ar iespējamajiem garantiju pieprasījumiem, vienlaikus cenšoties panākt optimālu atdeves un riska līmeni, kas ir savietojams ar augsta drošības un stabilitātes līmeņa saglabāšanu.

skatīt 2.4.1. skaidrojumu

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds ir izveidots ar EFIA regulu – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. EFIA garantiju fonda aktīvus pārvalda Komisija saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm un aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm, kas ietvertas Komisijas 2017. gada 22. novembra Lēmuma C(2017) 7693 1. pielikumā. Aktīvus pārvalda tā, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti saistībā ar iespējamajiem garantiju pieprasījumiem, vienlaikus cenšoties panākt optimālu atdeves un riska līmeni, kas ir savietojams ar augsta drošības un stabilitātes līmeņa saglabāšanu.

2.4.1

6.3.   VALŪTAS RISKS

VALŪTAS RISKS

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās – neto pozīcija

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās – neto pozīcija

| Miljonos EUR 31.12.2018. |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Aizdevumi
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Finanšu saistības | | | | | | | |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Parādi kreditoriem | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Kopā | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

Miljonos EUR 31.12.2018.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

619

619

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Aizdevumi
   (*3)

Aizdevumi

*3

6

6

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

19

19

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Kopā

Kopā

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

| Miljonos EUR 31.12.2017. |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 680 | 57 | 17 | 56 | 12 806 | 16 | 13 632 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | (632) | — | — | — | 655 | — | 23 |
| Aizdevumi
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 123 | 7 | 137 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 15 | 549 | 63 | 86 | 11 591 | 62 | 12 366 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 49 | 3 180 | 27 | 693 | 18 468 | 1 694 | 24 111 |
| | 118 | 3 787 | 107 | 835 | 43 642 | 1 779 | 50 268 |
| Finanšu saistības | | | | | | | |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | — | — | — | — | — | (2) | (2) |
| Parādi kreditoriem | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (12) | (39 048 ) |
| | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (14) | (39 050 ) |
| Kopā | 114 | 3 785 | 107 | 834 | 4 613 | 1 765 | 11 218 |

Miljonos EUR 31.12.2017.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

680

680

57

17

17

56

56

12 806

12 806

16

16

13 632

13 632

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

(632)

(632)

—

—

—

655

655

—

23

23

Aizdevumi
   (*3)

Aizdevumi

*3

6

6

0

—

—

123

123

7

7

137

137

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

15

15

549

63

63

86

86

11 591

11 591

62

62

12 366

12 366

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

49

49

3 180

3 180

27

27

693

693

18 468

18 468

1 694

1 694

24 111

24 111

118

118

3 787

3 787

107

107

835

835

43 642

43 642

1 779

1 779

50 268

50 268

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(12)

(12)

(39 048 )

(39 048 )

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(14)

(14)

(39 050 )

(39 050 )

Kopā

Kopā

114

114

3 785

3 785

107

107

834

834

4 613

4 613

1 765

1 765

11 218

11 218

Ja euro kurss pret citām valūtām būtu paaugstinājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| Miljonos EUR Saimnieciskās darbības rezultāts |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018. g. | (7) | (512) | (35) | (47) |
| 2017. g. | (5) | (339) | (8) | (71) |

Miljonos EUR Saimnieciskās darbības rezultāts

USD

GBP

DKK

SEK

2018. g.

2018. g.

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

2017. g.

2017. g.

(5)

(5)

(339)

(339)

(8)

(8)

(71)

(71)

| Miljonos EUR Neto aktīvi |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2018. | (13) | (5) | (2) | (1) |
| 31.12.2017. | (5) | (5) | (2) | (5) |

Miljonos EUR Neto aktīvi

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2018.

31.12.2018.

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

31.12.2017.

31.12.2017.

(5)

(5)

(5)

(5)

(2)

(2)

(5)

(5)

Ja euro kurss pret šīm valūtām būtu pazeminājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| Miljonos EUR Saimnieciskās darbības rezultāts |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018. g. | 9 | 625 | 43 | 57 |
| 2017. g. | 6 | 414 | 10 | 87 |

Miljonos EUR Saimnieciskās darbības rezultāts

USD

GBP

DKK

SEK

2018. g.

2018. g.

9

9

625

625

43

43

57

57

2017. g.

2017. g.

6

6

414

414

10

10

87

87

| Miljonos EUR Neto aktīvi |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2018. | 16 | 6 | 2 | 1 |
| 31.12.2017. | 7 | 6 | 2 | 6 |

Miljonos EUR Neto aktīvi

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2018.

31.12.2018.

16

16

6

6

2

2

1

1

31.12.2017.

31.12.2017.

7

7

6

6

2

2

6

6

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Finanšu aktīvi un saistības lielākoties ir euro valūtā, tāpēc ES nav ārvalstu valūtas riska.

Kase

Kase

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804). Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības procedūras nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un konti ASV dolāros un Šveices frankos, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.

Ja dažādi ieņēmumi (ieņēmumi, kas nav pašu resursi) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos pārskaita uz Komisijas kontiem attiecīgajās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa konti, kuri tiek turēti valūtās, kas nav euro, tiek papildināti atkarībā no aplēsto vietējo īstermiņa maksājumu vajadzībām attiecīgajā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajam maksimālajam līmenim.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasētie naudas sodi (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Provizoriski iekasētie naudas sodi (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Tā kā visi naudas sodi tiek piemēroti un maksāti euro, ārvalstu valūtas risks nepastāv.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Šā fonda finanšu aktīvi ir euro, tāpēc valūtas risks nepastāv. Aizdevumi, kurus ES pārņem fondam izdoto pieprasījumu rezultātā pēc tam, kad aizdevuma saņēmējs neveic maksājumus, tiek īstenoti to oriģinālajā valūtā un tāpēc rada ES valūtas risku. Ņemot vērā aizdevumu atmaksas grafika nenoteiktību, nav pasākumu, kas kompensētu ārvalstu valūtas svārstības (riska ierobežošanas darbības).

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonda valūtas šobrīd ir gan euro, gan ASV dolāri. Valūtas risku pārvalda, noslēdzot atvasināto instrumentu līgumus (regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi), kas ierobežo ASV dolāros veikto ieguldījumu portfeļa tirgus vērtību. Neierobežota ārvalstu valūtas riska maksimālais limits ir noteikts 1 % apmērā no kopējās portfeļa vērtības kritērija un gada stratēģijas piešķīrumu ietvaros. Tādējādi, ja ASV dolāru ieguldījumu tirgus vērtība pieaug vai samazinās, pārsniedzot 1 % robežu vai nokrītoties zem tās, rodas līdzsvarojoša tirdzniecība (jauns regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums ar tādu pašu vai pretējo virzienu), attiecīgi koriģējot vai apvēršot pozīciju, kuras risks tiek ierobežots. Ierobežojuma koriģēšanu var izraisīt arī EUR/USD valūtas maiņas kursa izmaiņas.

Aizdevumi, kurus ES pārņem fondam izdoto pieprasījumu rezultātā pēc tam, kad aizdevuma saņēmējs neveic maksājumus, tiek īstenoti to oriģinālajā valūtā un tāpēc rada ES valūtas risku. Tā kā pastāv pārņemto aizdevumu atmaksas grafika nenoteiktība, nav pasākumu, kas kompensētu ārvalstu valūtas svārstības (riska ierobežošanas darbības).

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonda valūta patlaban ir tikai euro, tomēr aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs par EFIA garantiju fondu ir paredzēta iespēja ieguldīt konkrētos aktīvos, kas denominēti citā valūtā, nevis euro.

6.4.   PROCENTU LIKMES RISKS

PROCENTU LIKMES RISKS

Tabulā turpmāk ir attēlots pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu procentu likmju jutīgums, pieņemot, ka iespējamās izmaiņas procentu likmēs ir +/–100 bāzes punkti (1 %).

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Palielinājums (+) / samazinājums (–) bāzes punktos | Ietekme uz neto aktīviem |
| 2018. g.: pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | +100 | (348) |
| | –100 | 374 |
| 2017. g.: pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | +100 | (359) |
| | –100 | 382 |

Miljonos EUR

Palielinājums (+) / samazinājums (–) bāzes punktos

Ietekme uz neto aktīviem

2018. g.: pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2018. g.: pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

+100

+100

(348)

(348)

–100

–100

374

374

2017. g.: pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2017. g.: pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

+100

+100

(359)

(359)

–100

–100

382

382

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Eiropas Savienībai savas aizdevumu un aizņēmumu darbības veida dēļ ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Tomēr procentu likmes riska nav, jo aizņēmumi tiek kompensēti ar līdzvērtīgiem aizdevumiem ar tādiem pašiem nosacījumiem (kompensējošās darbības).

Kase

Kase

Komisijas kase naudu neaizņemas, tāpēc tā nav pakļauta procentu likmju riskam. Tomēr tiek aprēķināti procenti par atlikumiem dažādajos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.

Konti, kas ir atvērti dalībvalstu valsts kasēs pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Par kontu atlikumiem valstu centrālajās bankās var saņemt atlīdzību saskaņā ar katrā iestādē piemērotajām oficiālajām likmēm. Tā kā patlaban šiem kontiem piemērotā atlīdzība var būt negatīva, ir ieviestas naudas pārvaldības procedūras, lai pēc iespējas samazinātu atlikumu šajos kontos.

Turklāt pašu resursu kontus no negatīvas procentu likmes ietekmes aizsargā atbilstīgi Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 609/2014, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804.

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīgas tirgus likmes, kurām piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Komercbanku piemēroto likmju zemāko slieksni parasti līgumā nosaka nulles līmenī. Rezultātā ir novērsts risks, ka Komisija saņems procentus atbilstīgi likmēm, kas ir zemākas nekā tirgus likmes.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasētie naudas sodi (noguldījumi, BUFI portfelis) un banku garantijas

Provizoriski iekasētie naudas sodi (noguldījumi, BUFI portfelis) un banku garantijas

Provizoriski iekasētie naudas sodi tiek ieguldīti naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar vidējo termiņu 2,58 gadi.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fondā paredzētais budžets tiek ieguldīts naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar kopējo vidējo portfeļa termiņu 2,58 gadi.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fondā paredzētais budžets tiek ieguldīts naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar kopējo vidējo portfeļa termiņu 2,4 gadi.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

Tā kā budžeta uzkrājumu veidošana ir sākta nesen – 2018. gada beigās –, EFIA garantiju fonds sastāv galvenokārt no naudas līdzekļiem, kas tiek turēti centrālajās bankās. Vidējais portfeļa termiņš ir 0,03 gadi.

6.5.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Summas, kuras atspoguļo ES kredītrisku pārskata perioda beigās, ir finanšu instrumentu uzskaites vērtības, kas norādītas 2. skaidrojumā.

2.

Tādu finanšu aktīvu termiņa analīze, kuru vērtība nav samazinājusies

Tādu finanšu aktīvu termiņa analīze, kuru vērtība nav samazinājusies

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Kopā | Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies | Termiņš kavēts, bet vērtība nav samazinājusies |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi |
| Aizdevumi | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 16 | 16 | — | — | — |
| Kopā 31.12.2018. | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Aizdevumi | 54 981 | 54 980 | 0 | — | — |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 12 366 | 8 905 | 2 894 | 359 | 208 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 23 | 23 | — | — | — |
| Kopā 31.12.2017. | 67 369 | 63 908 | 2 894 | 359 | 208 |

Miljonos EUR

Kopā

Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies

Termiņš kavēts, bet vērtība nav samazinājusies

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Aizdevumi

Aizdevumi

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

16

16

16

16

—

—

—

Kopā 31.12.2018.

Kopā 31.12.2018.

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Aizdevumi

Aizdevumi

54 981

54 981

54 980

54 980

0

0

—

—

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

12 366

12 366

8 905

8 905

2 894

2 894

359

359

208

208

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

23

23

23

23

—

—

—

Kopā 31.12.2017.

Kopā 31.12.2017.

67 369

67 369

63 908

63 908

2 894

2 894

359

359

208

208

Debitoru parādi un atgūstamās summas, kuru termiņš ir īsāks par vienu gadu, ietver atgūstamās summas, kas saistītas ar naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem 6,366 miljardu EUR apmērā, savukārt debitoru parādi un atgūstamās summas ar termiņu no viena līdz pieciem gadiem ietver atgūstamās summas, kas saistītas ar naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem 3,136 miljardu EUR apmērā. Iepriekš norādītās summas lielā mērā tiek segtas ar banku garantijām, tāpēc Komisija nav pakļauta lielam kredītriskam. Uzņēmumi, kuriem tiek uzlikts naudas sods, nodrošina šādas garantijas kā alternatīvu provizorisku maksājumu veikšanai.

To finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

To finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

| Miljonos EUR 31.12.2018. |
| --- |
| | AFS (*4) | Finanšu aktīvi FVSD (*5) | Aizdevumi | Debitoru parādi un atgūstamās summas | Nauda | Kopā |
| Darījumu partneri ar ārējo kredītreitingu | | | | | | |
| Augstākā un augsta pakāpe | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Augšējā vidējā pakāpe | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Apakšējā vidējā pakāpe | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Ārpus ieguldījuma kategorijas | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga | | | | | | |
| 1. grupa | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| 2. grupa | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Kopā | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

Miljonos EUR 31.12.2018.

AFS (*4)

*4

Finanšu aktīvi FVSD (*5)

*5

Aizdevumi

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Nauda

Kopā

Darījumu partneri ar ārējo kredītreitingu

Darījumu partneri ar ārējo kredītreitingu

Augstākā un augsta pakāpe

Augstākā un augsta pakāpe

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Augšējā vidējā pakāpe

Augšējā vidējā pakāpe

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Apakšējā vidējā pakāpe

Apakšējā vidējā pakāpe

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Ārpus ieguldījuma kategorijas

Ārpus ieguldījuma kategorijas

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

1. grupa

1. grupa

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

2. grupa

2. grupa

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Kopā

Kopā

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

| Miljonos EUR 31.12.2017. |
| --- |
| | AFS (*4) | Finanšu aktīvi FVSD (*5) | Aizdevumi | Debitoru parādi un atgūstamās summas | Nauda | Kopā |
| Darījumu partneri ar ārējo kredītreitingu | | | | | | |
| Augstākā un augsta pakāpe | 8 068 | 16 | 143 | 2 989 | 19 261 | 30 477 |
| Augšējā vidējā pakāpe | 1 794 | — | 23 585 | 293 | 3 977 | 29 650 |
| Apakšējā vidējā pakāpe | 2 186 | — | 27 195 | 846 | 463 | 30 691 |
| Ārpus ieguldījuma kategorijas | — | — | 3 977 | 110 | 389 | 4 476 |
| | 12 048 | 16 | 54 901 | 4 239 | 24 090 | 95 293 |
| Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga | | | | | | |
| 1. grupa | — | 6 | 80 | 4 665 | 21 | 4 772 |
| 2. grupa | — | — | — | 1 | — | 1 |
| | — | 6 | 80 | 4 666 | 21 | 4 773 |
| Kopā | 12 048 | 23 | 54 980 | 8 904 | 24 111 | 100 067 |

Miljonos EUR 31.12.2017.

AFS (*4)

*4

Finanšu aktīvi FVSD (*5)

*5

Aizdevumi

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Nauda

Kopā

Darījumu partneri ar ārējo kredītreitingu

Darījumu partneri ar ārējo kredītreitingu

Augstākā un augsta pakāpe

Augstākā un augsta pakāpe

8 068

8 068

16

16

143

143

2 989

2 989

19 261

19 261

30 477

30 477

Augšējā vidējā pakāpe

Augšējā vidējā pakāpe

1 794

1 794

—

23 585

23 585

293

293

3 977

3 977

29 650

29 650

Apakšējā vidējā pakāpe

Apakšējā vidējā pakāpe

2 186

2 186

—

27 195

27 195

846

846

463

463

30 691

30 691

Ārpus ieguldījuma kategorijas

Ārpus ieguldījuma kategorijas

—

—

3 977

3 977

110

110

389

389

4 476

4 476

12 048

12 048

16

16

54 901

54 901

4 239

4 239

24 090

24 090

95 293

95 293

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

1. grupa

1. grupa

—

6

6

80

80

4 665

4 665

21

21

4 772

4 772

2. grupa

2. grupa

—

—

—

1

1

—

1

1

—

6

6

80

80

4 666

4 666

21

21

4 773

4 773

Kopā

Kopā

12 048

12 048

23

23

54 980

54 980

8 904

8 904

24 111

24 111

100 067

100 067

Finanšu aktīvi, kas nav iekļauti iepriekšējā tabulā, ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi pašu kapitāla instrumentu veidā bez ārējā kredītreitinga. Četru iepriekš minēto riska kategoriju pamatā principā ir ārējā reitinga aģentūru vērtējuma kategorijas, un tās atbilst šādiem vērtējumiem:

| — | augstākā un augsta pakāpe: Moody P-1, Aaa–Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA–AA–; Fitch F1+, F1, AAA–AA– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

augstākā un augsta pakāpe: Moody P-1, Aaa–Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA–AA–; Fitch F1+, F1, AAA–AA– un līdzvērtīgs,

| — | augšējā vidējā pakāpe: Moody P-2, A1–A3; S&P A-2, A+–A–; Fitch F2, A+–A– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

augšējā vidējā pakāpe: Moody P-2, A1–A3; S&P A-2, A+–A–; Fitch F2, A+–A– un līdzvērtīgs,

| — | apakšējā vidējā pakāpe: Moody P-3, Baa1–Baa3; S&P A-3, BBB+–BBB–; Fitch F-3, BBBB+–BBB– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

apakšējā vidējā pakāpe: Moody P-3, Baa1–Baa3; S&P A-3, BBB+–BBB–; Fitch F-3, BBBB+–BBB– un līdzvērtīgs,

| — | ārpus ieguldījuma kategorijas: Moody not prime, Ba1–C; S&P B, C, BB+–D; Fitch B, C, BB+–D un līdzvērtīgs. |
| --- | --- |

—

ārpus ieguldījuma kategorijas: Moody not prime, Ba1–C; S&P B, C, BB+–D; Fitch B, C, BB+–D un līdzvērtīgs.

Jāņem vērā, ka ES šo ārējo aģentūru vērtējuma kategorijas izmanto kā atskaites punktu īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem un komercbankām, bet pēc atsevišķu gadījumu analīzes ES var glabāt summas kādā no iepriekš minētajām riska kategorijām pat tad, ja viena vai vairākas no iepriekš minētajām kredītreitinga aģentūrām ir pazeminājušas atbilstošā darījuma partnera reitingu. Darījuma partneru bez reitinga vērtējuma 1. grupa attiecas uz parādniekiem, kuriem iepriekš nav bijuši saistību nepildīšanas gadījumi, bet 2. grupa attiecas uz parādniekiem, kuriem iepriekš ir bijuši saistību nepildīšanas gadījumi.

Summas, kas iepriekš parādītas kā aizdevumi un debitoru parādi, kuri ietverti sadaļā “ārpus ieguldījumu kategorijas”, galvenokārt attiecas uz finanšu atbalsta aizdevumiem, kurus Komisija izsniegusi finanšu grūtībās nonākušām dalībvalstīm, un summām, kas atgūstamas no noteiktām dalībvalstīm, pamatojoties uz pašu resursu noteikumiem vai citu juridisku pamatu. Summas, kas ietvertas kategorijā “Nauda”, attiecas uz pašu resursu banku kontiem, kas atvērti dalībvalstu valsts kasē vai centrālajā bankā, lai glabātu pašu resursu iemaksas, kā tas paredzēts iepriekš minētajā regulā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai segtu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem budžeta izpildei.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Kredītrisku pārvalda, vispirms iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, pēc tam izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai (MFA un Euratom), tad – izmantojot iespēju nepieciešamos līdzekļus iegūt no Komisijas pašu resursu kontiem dalībvalstīs un, visbeidzot, izmantojot ES budžetu.

Tiesību aktos par pašu resursiem pašu resursu maksājumiem noteiktais maksimālais ierobežojums ir 1,20 % no dalībvalstu NKI, un 2018. gadā 0,90 % bija faktiski izmantoti maksājumu apropriāciju segšanai. Tas nozīmē, ka 2018. gada 31. decembrī šo garantiju segšanai bija pieejama rezerve 0,30 % apmērā. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Kase

Kase

Lielākā daļa Komisijas kases līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804) par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu valsts kasē vai valsts centrālajā bankā. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Kas attiecas uz Komisijas kases līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, – šos kontus papildina nepieciešamības brīdī, un tos automātiski pārvalda kases naudas pārvaldības sistēma. Katrā kontā tur naudas apjomu minimālā līmenī, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Tā rezultātā šajos kontos diennaktī turētās kopsummas vienmēr ir nelielas (vidēji kopumā mazāk par 80 miljoniem EUR, un šī summa ir sadalīta starp aptuveni 20 kontiem), tādējādi nodrošinot, ka risks Komisijai ir ierobežots. Šīs summas ir jāskata kontekstā ar dienas vispārējiem līdzekļu atlikumiem kasē, kuri 2018. gadā bija robežās no 6 miljardiem EUR līdz 37 miljardiem EUR, un vispārējais no Komisijas kontiem veikto maksājumu apmērs 2018. gadā pārsniedza 155 miljardus EUR.

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai:

| — | visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody’s P-1 vai līdzvērtīgs. Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis, |
| --- | --- |

—

visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody’s P-1 vai līdzvērtīgs. Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis,

| — | to komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārraudzīts ik dienas, |
| --- | --- |

—

to komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārraudzīts ik dienas,

| — | delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties pa valstīm. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamajā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto maksimālo līmeni katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties pa valstīm. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamajā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto maksimālo līmeni katru gadu pārskata.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Bankas, kurās tiek turēti noguldījumi naudas sodiem, kas provizoriski iekasēti līdz 2010. gadam, ir izvēlētas konkursa kārtībā atbilstīgi riska pārvaldības politikai, kas nosaka kredītreitinga prasības un līdzekļu apjomu, kādu var turēt proporcionāli darījuma partnera pašu kapitālam.

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu naudas sodu glabāšanai, parasti ir jābūt ar minimālo ilgtermiņa reitingu A– (S&P vai līdzvērtīgs), un parasti ir vajadzīgas divas reitinga aģentūras. Ja šīs grupas bankām tiek pazemināts reitings, veic īpašus pasākumus. Turklāt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no tās pašu kapitāla, un šī procentuālā daļa mainās atkarībā no katras iestādes reitinga līmeņa. Šāda ierobežojuma aprēķināšanā vērā tiek ņemta arī tādu nenokārtoto garantiju summa, kuras Komisijai izsniegusi tā pati iestāde. Regulāri tiek pārskatīta visu esošo noguldījumu atbilstība piemērojamajām politikas prasībām.

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Attiecībā uz valsts parāda vērtspapīros veiktajiem ieguldījumiem no provizoriski iekasētiem naudas sodiem, kas piemēroti no 2010. gada, Komisija uzņemas kredītrisku. Vislielākā riska darījumu koncentrācija ir ar Spāniju – 16 % no portfeļa. Piecas valstis ar visaugstāko riska darījumu apjomu (Spānija, Francija, Luksemburga, Vācija un Itālija) kopā veido 67 % no ieguldījumu portfeļa. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir A– (S&P vai līdzvērtīgs).

Banku garantijas

Banku garantijas

Šādu garantiju pieņemšanai piemērotā riska pārvaldības politika nodrošina Komisijai augstu kredītkvalitāti. Tiek regulāri pārskatīta piešķirto garantiju atbilstība piemērojamajām politikas prasībām.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Kases portfeļa saskaņotajās aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs un/vai ieguldījumu stratēģijā ir noteikti konkrēti ierobežojumi un robežas, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku. Šādi ierobežojumi un robežas ietver atbilstības kritērijus, absolūtos kredītlimitus nominālajā izteiksmē atkarībā no emitenta kategorijas, relatīvās koncentrācijas robežvērtības atkarībā no emitenta kategorijas un koncentrācijas robežvērtības katrai emisijai. Visi ieguldījumi ir novērtēti vismaz kā atbilstoši ieguldījumu kategorijai.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, riska un ieguldījumu stratēģijās ir noteikti konkrēti ierobežojumi un robežas, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku, kas parasti ir ierobežots līdz ieguldījuma kategorijai. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir A– (S&P vai līdzvērtīgs).

Tā kā vienīgais darījuma partneris visiem spēkā esošajiem regulētā tirgū netirgotajiem valūtas nākotnes līgumiem 2018. gada 31. decembrī bija Banque de France, šajā datumā nebija nodrošināti nekādi kredītkvalitātes uzlabojumi, piemēram, nodrošinājums, savstarpējo prasījumu ieskaita līgumi vai garantijas. Maksimālais kredītrisks ārvalstu valūtas atvasinātajiem instrumentiem ar pozitīvu patieso vērtību pārskata perioda beigās ir vienāds ar uzskaites vērtību bilancē.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, riska un ieguldījumu stratēģijās ir noteikti konkrēti ierobežojumi un robežas, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku, kas parasti ir ierobežots līdz ieguldījuma kategorijai. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir AAA (S&P vai līdzvērtīgs), kas aprēķināts, piemērojot valsts kredītreitingu naudai, kura tiek turēta centrālajā bankā.

6.6.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņanalīze atbilstoši atlikušajiem līguma termiņiem

Finanšu saistību termiņanalīze atbilstoši atlikušajiem līguma termiņiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Aizņēmumi | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Parādi kreditoriem | (32 227 ) | — | — | (32 227 ) |
| Citi | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Kopā 31.12.2018. | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |
| Aizņēmumi | (6 700 ) | (14 862 ) | (33 279 ) | (54 841 ) |
| Parādi kreditoriem | (39 048 ) | — | — | (39 048 ) |
| Citi | (150) | (665) | (1 255 ) | (2 070 ) |
| Kopā 31.12.2017. | (45 898 ) | (15 527 ) | (34 534 ) | (95 959 ) |

Miljonos EUR

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Aizņēmumi

Aizņēmumi

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(32 227 )

(32 227 )

—

—

(32 227 )

(32 227 )

Citi

Citi

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Kopā 31.12.2018.

Kopā 31.12.2018.

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Aizņēmumi

Aizņēmumi

(6 700 )

(6 700 )

(14 862 )

(14 862 )

(33 279 )

(33 279 )

(54 841 )

(54 841 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(39 048 )

(39 048 )

—

—

(39 048 )

(39 048 )

Citi

Citi

(150)

(150)

(665)

(665)

(1 255 )

(1 255 )

(2 070 )

(2 070 )

Kopā 31.12.2017.

Kopā 31.12.2017.

(45 898 )

(45 898 )

(15 527 )

(15 527 )

(34 534 )

(34 534 )

(95 959 )

(95 959 )

Finanšu instrumenti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu instrumenti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija | 477 | — | — | 477 |
| Neto naudas plūsmas 31.12.2018. | (14) | (2) | (6) | (21) |
| Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija | (634) | (2) | — | (635) |
| Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija | 638 | — | — | 638 |
| Neto naudas plūsmas 31.12.2017. | 5 | (2) | — | 3 |

Miljonos EUR

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

477

477

—

—

477

477

Neto naudas plūsmas 31.12.2018.

Neto naudas plūsmas 31.12.2018.

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

(634)

(634)

(2)

(2)

—

(635)

(635)

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

638

638

—

—

638

638

Neto naudas plūsmas 31.12.2017.

Neto naudas plūsmas 31.12.2017.

5

5

(2)

(2)

—

3

3

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo palīdzību

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar līdzvērtīgiem aizdevumiem ar tādiem pašiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Saistībā ar MFA un Euratom Garantiju fonds ārējai darbībai kalpo par likviditātes rezervi (vai drošības tīklu) gadījumā, ja aizņēmējs neveic maksājumu vai kavējas ar maksājuma veikšanu. Attiecībā uz MB Padomes Regulā (EK) Nr. 431/2009 (30) ir paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus, izmantojot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs. Padomes Regulā (ES) Nr. 407/2010 (31) ir noteikta līdzīga procedūra attiecībā uz EFSM.

30

31

Kase

Kase

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas apvienojumā ar dažādiem ieņēmumiem ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas kā 12 mēneša iemaksas gada laikā, savukārt maksājumi ir noteiktā mērā sezonāli. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804) dalībvalstu iemaksas saistībā ar budžeta grozījumiem, kas tiek apstiprināti konkrētā mēnesī (N), kļūst pieejamas tikai N + 1 mēnesī (ja tās apstiprinātas līdz konkrētā mēneša 16. datumam) vai N + 2 mēneša pirmajā darbdienā (ja tās apstiprinātas konkrētā mēneša 16. datumā vai vēlāk), savukārt saistītās maksājumu apropriācijas ir pieejamas uzreiz.

Lai nodrošinātu, ka vienmēr ir pietiekams kases līdzekļu apjoms konkrētajā mēnesī veicamo maksājumu segšanai, ir ieviesta kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu vai papildu līdzekļu avansa iemaksas atbilstoši noteiktiem maksimālajiem apjomiem un nosacījumiem. Izdevumu sezonalitātes un pēdējos gados pieredzēto vispārējo budžeta ierobežojumu dēļ ir vairāk jāuzrauga maksājumu ritms gada laikā. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Portfelis sastāv galvenokārt no vērtspapīriem ar augstu likviditāti, kurus var pārdot, lai segtu negaidītas izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 23 %.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Tāpēc fonds uztur pietiekamu daudzumu naudas aktīvu, lai segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 9,2 %.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Portfelis sastāv galvenokārt no likvīdiem aktīviem, kurus var pārdot, lai segtu negaidītas izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 22 %.

Atvasināto instrumentu līgumu norēķins ir norādīts bruto vērtībā un ir balstīts uz līgumā noteikto termiņu. Saistības tiek pildītas, pārdodot ASV dolāros denominētos aktīvus un/vai veicot mijmaiņas darījumus, kā rezultātā var rasties naudas aizplūde ārvalstu valūtas maiņas kursu starpības dēļ.

Attiecībā uz nodrošinājuma / drošības rezerves prasībām nav nepieciešama likviditātes pārvaldība, jo pašreizējais riska ierobežošanas darījuma partneris piekrīt strādāt ar Komisiju bez jebkādām prasībām attiecībā uz nodrošinājumu / drošības rezervi.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām.

Portfelis sastāv no 97 % naudas, ko tur norēķinu kontos.

Citi finanšu instrumenti: atvasināto instrumentu finanšu saistības

Citi finanšu instrumenti: atvasināto instrumentu finanšu saistības

ES 2017. gadā noslēdza atvasinātā instrumenta līgumu (ārvalstu valūtu opcija), kas sedz tās ārvalstu maiņas valūtas devalvāciju, kura saistīta ar finanšu iestāžu izsniegtiem aizdevumiem (skatīt 2.11.2. skaidrojumu). Turklāt ES galvojums par pašu kapitāla portfeļiem, kas ir EIB grupas turējumā, radīja finansiālu saistību kompensēt pamatā esošo ieguldījumu vērtības izmaiņas vai samazināšanos. Attiecībā uz pārējiem finanšu instrumentiem, ko finansē no ES budžeta, ES saistību apjoms, kas attiecas uz šiem instrumentiem, nevar pārsniegt piešķirto summu, tādējādi tiek mazināts likviditātes risks.

2.11.2.

7.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

7.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

ES saistītās personas ir ES konsolidētie subjekti, asociētie uzņēmumi un šo subjektu augstākie vadītāji. Tā kā darījumi starp šiem subjektiem notiek ES parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem attiecībā uz šādiem darījumiem nav nepieciešamas īpašas informācijas atklāšanas prasības.

7.2.   AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

Lai sniegtu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz ES augstāko vadību, šādas personas ir iedalītas piecās kategorijās:

1. kategorija – Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājs;

2. kategorija – Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī pārējie Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

3. kategorija – Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Eiropas Savienības Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Savienības Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs;

4. kategorija – Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi;

5. kategorija – iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

Kopsavilkums par tiem piešķirtajām summām ir sniegts turpmāk, un papildinformāciju var atrast tīmekļa vietnē Europa publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas visu ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

| EUR |
| --- |
| Piešķirtās summas (vienam darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 27 903,32 | 25 274,75 – | 20 219,80 – | 21 837,39 – | 12 856,84 – |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | 20 219,80 |
| Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| Ģimenes pabalsti: | | | | | |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 |
| Apgādājams bērns | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 |
| Pirmsskola | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 |
| Izglītība vai | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 |
| izglītība ārpus darbavietas | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | Neattiecas | Neattiecas | 638,43 | Neattiecas | Neattiecas |
| Reprezentācijas pabalsts | 1 512,12 | 971,82 | 638,43 | Neattiecas | Neattiecas |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas |
| Pārvedumi dalībvalstīm: | | | | | |
| Pabalsts izglītībai (*6) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (*6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez KK maks. | Maks. 25 % | Maks. 25 % | Maks. 25 % | Maks. 25 % | Maks. 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Neattiecas | Neattiecas |
| Sākot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Iekārtošanās izdevumi | 55 806,65 | 50 549,49 | 40 439,60 | 43 674,78 | Atmaksā |
| | | –52 571,49 | –45 494,55 | –46 505,55 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 27 903,32 | 25 274,75 – | 20 219,80 – | 21 837,39 – | Atmaksā |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (*7) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | Neattiecas |
| Veselības apdrošināšana | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % |
| Atskaitījumi: | | | | | |
| Algas nodoklis | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Īpaša algas nodeva | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6 %–7 % |
| Pensijas atskaitījums | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | 10,0 % |
| Personu skaits gada beigās | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Piešķirtās summas (vienam darbiniekam)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga (mēnesī)

27 903,32

27 903,32

25 274,75 –

25 274,75 –

20 219,80 –

20 219,80 –

21 837,39 –

21 837,39 –

12 856,84 –

12 856,84 –

26 285,75

26 285,75

22 747,28

22 747,28

23 252,78

23 252,78

20 219,80

20 219,80

Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts

Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Ģimenes pabalsti:

Ģimenes pabalsti:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

Apgādājams bērns

410,11

410,11

410,11

410,11

410,11

Pirmsskola

100,18

100,18

100,18

100,18

100,18

Izglītība vai

278,25

278,25

278,25

278,25

278,25

izglītība ārpus darbavietas

556,5

556,5

556,5

556,5

556,5

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

638,43

638,43

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Reprezentācijas pabalsts

Reprezentācijas pabalsts

1 512,12

1 512,12

971,82

971,82

638,43

638,43

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Pārvedumi dalībvalstīm:

Pārvedumi dalībvalstīm:

Pabalsts izglītībai (*6)

*6

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (*6)

*6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez KK maks.

Maks. 25 %

Maks. 25 %

Maks. 25 %

Maks. 25 %

Maks. 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Sākot pildīt pienākumus:

Sākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

55 806,65

50 549,49

40 439,60

43 674,78

Atmaksā

–52 571,49

–45 494,55

–46 505,55

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

27 903,32

25 274,75 –

20 219,80 –

21 837,39 –

Atmaksā

26 285,75

22 747,28

23 252,78

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pāreja (% no algas) (*7)

*7

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

Neattiecas

Veselības apdrošināšana

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Atskaitījumi:

Atskaitījumi:

Algas nodoklis

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Īpaša algas nodeva

7 %

7 %

7 %

7 %

6 %–7 %

Pensijas atskaitījums

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

10,0 %

Personu skaits gada beigās

Personu skaits gada beigās

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedei šo pārskatu parakstīšanas dienā nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, nedz arī viņai tika ziņots par tādiem apstākļiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Finanšu pārskati un attiecīgi skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota šajā dokumentā.

9.   KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA

A.   KONTROLĒTIE SUBJEKTI (52)

KONTROLĒTIE SUBJEKTI (52)

1.   Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Eiropas Parlaments

Eiropas Parlaments

Eiropadome

Eiropadome

Eiropas Komisija

Eiropas Komisija

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Ombuds

Reģionu komiteja

Reģionu komiteja

Eiropas Savienības Padome

Eiropas Savienības Padome

2.   ES aģentūras (39)

ES aģentūras (39)

2.1.   
  Izpildaģentūras (6)

Izpildaģentūras (6)

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

Pētniecības izpildaģentūra

Pētniecības izpildaģentūra

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

2.2.   
  Decentralizētas aģentūras (33)

Decentralizētas aģentūras (33)

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Eiropas Zāļu aģentūra

Eiropas Zāļu aģentūra

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

“Fusion for Energy” (ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotais Eiropas kopuzņēmums)

“Fusion for Energy” (ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotais Eiropas kopuzņēmums)

Eurojust

Eurojust

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Eiropas Vides aģentūra

Eiropas Vides aģentūra

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

Eiropas Banku iestāde

Eiropas Banku iestāde

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādes birojs

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādes birojs

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

eu-LISA (Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā)

eu-LISA (Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

Kopienas Augu šķirņu birojs

Kopienas Augu šķirņu birojs

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs

Eiropas Policijas birojs (Eiropols)

Eiropas Policijas birojs (Eiropols)

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

Eiropas Izglītības fonds

Eiropas Izglītības fonds

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL)

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL)

3.   Citi kontrolētie subjekti (2)

Citi kontrolētie subjekti (2)

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

B.   ASOCIĒTIE UZŅĒMUMI (1)

ASOCIĒTIE UZŅĒMUMI (1)

Eiropas Investīciju fonds

Eiropas Investīciju fonds

MAZIE SUBJEKTI

MAZIE SUBJEKTI

Pamatojoties uz to nebūtisko ietekmi, turpmāk uzskaitītie subjekti nav konsolidēti 2018. gada ES konsolidētajos finanšu pārskatos, izmantojot pašu kapitāla metodi.

BIORŪPNIECĪBAS KOPUZŅĒMUMS

BIORŪPNIECĪBAS KOPUZŅĒMUMS

Biorūpniecības kopuzņēmums (BBI) ir publiskā un privātā sektora partnerība (PPP) starp ES un Biorūpniecības konsorciju (BIC). BBI ir apņēmies izmantot Eiropas bioekonomikas potenciālu, pārvēršot bioloģiskās atliekas un atkritumus par videi draudzīgākiem ikdienas produktiem, izmantojot inovatīvas tehnoloģijas un biorafinēšanas iekārtas, kas ir bioekonomikas pamatā.

KOPUZŅĒMUMS CLEAN SKY

KOPUZŅĒMUMS CLEAN SKY

Clean Sky ir lielākā Eiropas pētniecības programma, kuras ietvaros izstrādā inovatīvas, progresīvas tehnoloģijas, kuru mērķis ir samazināt gaisa kuģu radīto CO2, gāzu emisiju un trokšņa līmeni. Kopuzņēmumu Clean Sky finansē no ES programmas “Apvārsnis 2020”, un tas palīdz stiprināt sadarbību Eiropas aviācijas rūpniecībā, šīs Eiropas nozares vadošo pozīciju pasaulē un konkurētspēju.

Clean Sky

2

Clean Sky

KOPUZŅĒMUMS NOVATORISKU ZĀĻU JOMĀ UZSĀKTĀS IEROSMES ĪSTENOŠANAI (IMI)

KOPUZŅĒMUMS NOVATORISKU ZĀĻU JOMĀ UZSĀKTĀS IEROSMES ĪSTENOŠANAI (IMI)

IMI ir Eiropā lielākā publiskā un privātā sektora iniciatīva, kuras mērķis ir paātrināt labāku un drošāku zāļu izstrādi pacientiem. IMI ir Eiropas Savienības un farmācijas nozares asociācijas kopuzņēmums.

KOPUZŅĒMUMS “ELEKTRONISKIE KOMPONENTI UN SISTĒMAS EIROPAS VADOŠĀS LOMAS NOSTIPRINĀŠANAI” (ECSEL) (TAJĀ APVIENOJUŠIES BIJUŠIE KU ARTEMIS UN ENIAC)

KOPUZŅĒMUMS “ELEKTRONISKIE KOMPONENTI UN SISTĒMAS EIROPAS VADOŠĀS LOMAS NOSTIPRINĀŠANAI” (ECSEL) (TAJĀ APVIENOJUŠIES BIJUŠIE KU ARTEMIS UN ENIAC)

ECSEL ir elektronisko komponentu un sistēmu PPP, kas apvieno pētniecību un ekspluatāciju, saskaņo stratēģijas, lai palielinātu Eiropas un valstu investīcijas, kā arī veido mūsdienīgu ekosistēmu.

ECSEL

KOPUZŅĒMUMS “KURINĀMĀ ELEMENTI UN ŪDEŅRADIS” (FCH)

KOPUZŅĒMUMS “KURINĀMĀ ELEMENTI UN ŪDEŅRADIS” (FCH)

FCH ir PPP, kas atbalsta pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu (RTD) darbības kurināmā elementu un ūdeņraža enerģijas tehnoloģiju jomā Eiropā. Tās mērķis ir paātrināt šo tehnoloģiju ieviešanu tirgū, realizējot to potenciālu kļūt par instrumentiem, ar ko sasniegt mazoglekļa energosistēmu.

FCH

RTD

KOPUZŅĒMUMS, LAI IZSTRĀDĀTU JAUNAS PAAUDZES EIROPAS GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBAS SISTĒMU (SESAR)

KOPUZŅĒMUMS, LAI IZSTRĀDĀTU JAUNAS PAAUDZES EIROPAS GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBAS SISTĒMU (SESAR)

SESAR ir PPP, kuras uzdevums ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, koordinējot un koncentrējot visus ar ATM saistītos pētniecības un inovācijas centienus Eiropas Savienībā.

KOPUZŅĒMUMS “SHIFT2RAIL”

KOPUZŅĒMUMS “SHIFT2RAIL”

“Shift2Rail” ir pirmā Eiropas dzelzceļa kopīgā tehnoloģiju iniciatīva, kas koncentrējas uz mērķtiecīgu pētniecību un inovāciju (PI) un uz tirgu orientētiem risinājumiem, paātrinot jaunu un progresīvu tehnoloģiju integrāciju inovatīvos dzelzceļa produktu risinājumos.

Shift2Rail

Iepriekš minēto subjektu gada pārskati ir publiski pieejami to attiecīgajās tīmekļa vietnēs.

FINANŠU PĀRSKATU APSPRIEŠANA UN ANALĪZE (32)

32

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | ES KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI: FINANŠU STĀVOKLIS 2018. GADĀ | 91 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | IEŅĒMUMI | 91 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | IZDEVUMI | 91 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | AKTĪVI | 92 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | SAISTĪBAS | 100 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | AR ES BUDŽETA IZPILDI SAISTĪTO RISKU UN NENOTEIKTĪBU PĀRVALDĪBA | 101 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | MAKROEKONOMISKĀ VIDE | 101 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLO PALĪDZĪBU | 102 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | BUDŽETA GARANTIJAS | 103 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | JAUNU IEKĀRTU REZERVE (NER) 300 | 103 |
| --- | --- | --- |

2.4.

Šīs finanšu pārskatu apspriešanas un analīzes (FSDA) mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast ES konsolidētajos finanšu pārskatos sniegto informāciju par ES finanšu stāvokli, finanšu darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Šajā FSDA dokumentā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija.

1.   ES KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI: FINANŠU STĀVOKLIS 2018. GADĀ

1.1.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

ES konsolidētie ieņēmumi ietver summas, kas attiecas uz darījumiem, kuri ir vai nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un vislielākās summas ir saistītas tieši ar otrā veida darījumiem.

Tabulā turpmāk tekstā ir sniegts pārskats par to ieņēmumu galvenajām kategorijām, kas gūti ar komerciālu apmaiņu nesaistītos darījumos.

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no būtiskākajiem darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, miljonos EUR

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no būtiskākajiem darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, miljonos EUR

Image 1

Tā kā budžeta ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar (vai lielākiem par) budžeta izdevumiem, iepriekš norādītās ieņēmumu tendences galvenais virzītājfaktors ir maksājumi, ko veic katru gadu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2018. gadā konsolidētie ieņēmumi palielinājās par 20 %, sasniedzot 163 miljardus EUR. Galvenie iemesli ir šādi:

| — | NKI resursu palielinājums par 27 miljardiem EUR jeb 35 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tas atspoguļo galvenokārt ietekmi, ko radījis maksājumu apropriāciju palielinājums 2018. gada budžetā. Šis straujais kāpums ir saistīts pārsvarā ar mazo NKI resursu apjomu 2017. gadā un ietekmi, ko radījis budžeta pārpalikums no 2016. gada 6,4 miljardu EUR apmērā, kurš atzīts pozīcijā “Citi ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi”. 2018. gadā budžeta pārpalikums no 2017. gada, kas atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā 2018. gada 31. decembrī, bija daudz mazāks, proti, 0,6 miljardi EUR, kas izskaidro to, ka, no vienas puses, ir palielinājusies vajadzība pēc NKI resursiem, jo NKI resursus izmanto tās budžeta daļas finansēšanai, kura netiek segta no citiem ieņēmumu avotiem, un, no otras puses, ir samazinājušies “citi ieņēmumi”, |
| --- | --- |

—

NKI resursu palielinājums par 27 miljardiem EUR jeb 35 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tas atspoguļo galvenokārt ietekmi, ko radījis maksājumu apropriāciju palielinājums 2018. gada budžetā. Šis straujais kāpums ir saistīts pārsvarā ar mazo NKI resursu apjomu 2017. gadā un ietekmi, ko radījis budžeta pārpalikums no 2016. gada 6,4 miljardu EUR apmērā, kurš atzīts pozīcijā “Citi ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi”. 2018. gadā budžeta pārpalikums no 2017. gada, kas atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā 2018. gada 31. decembrī, bija daudz mazāks, proti, 0,6 miljardi EUR, kas izskaidro to, ka, no vienas puses, ir palielinājusies vajadzība pēc NKI resursiem, jo NKI resursus izmanto tās budžeta daļas finansēšanai, kura netiek segta no citiem ieņēmumu avotiem, un, no otras puses, ir samazinājušies “citi ieņēmumi”,

| — | tradicionālo pašu resursu palielinājums par 2,2 miljardiem EUR, kas saistīts ar Apvienotās Karalistes izdarītu ES tiesību aktu pārkāpumu laikposmā no 2011. gada novembra līdz 2017. gada oktobrim. Šā pārkāpuma rezultātā tika piemēroti arī nokavējuma procenti 1,3 miljardu EUR apmērā, kas izskaidro finanšu ieņēmumu palielinājumu, un |
| --- | --- |

—

tradicionālo pašu resursu palielinājums par 2,2 miljardiem EUR, kas saistīts ar Apvienotās Karalistes izdarītu ES tiesību aktu pārkāpumu laikposmā no 2011. gada novembra līdz 2017. gada oktobrim. Šā pārkāpuma rezultātā tika piemēroti arī nokavējuma procenti 1,3 miljardu EUR apmērā, kas izskaidro finanšu ieņēmumu palielinājumu, un

| — | ES iekasēto soda naudu par konkurences tiesību aktu pārkāpumiem, kurus izdarījuši privāti subjekti, palielinājums par 2 miljardiem EUR, salīdzinot ar 2017. gadu. |
| --- | --- |

—

ES iekasēto soda naudu par konkurences tiesību aktu pārkāpumiem, kurus izdarījuši privāti subjekti, palielinājums par 2 miljardiem EUR, salīdzinot ar 2017. gadu.

1.2.   IZDEVUMI

IZDEVUMI

Galvenais izdevumu komponents, kas atzīts konsolidētajos finanšu pārskatos, ir pārvedumu maksājumi dalītās pārvaldības režīmā, kas attiecas uz šādiem fondiem: i) Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF); ii) Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti; iii) Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds (KF); iv) Eiropas Sociālais fonds (ESF). Šo fondu finansējums veidoja gandrīz 66 % no kopējiem izdevumiem 2018. gadā – skatīt sadalījumu turpmāk norādītajā grafikā.

Galveno izdevumu, ko dalībvalstis īstenojušas par 2018. finanšu gadu (dalītā pārvaldība), relatīvais svars

Galveno izdevumu, ko dalībvalstis īstenojušas par 2018. finanšu gadu (dalītā pārvaldība), relatīvais svars

Image 2

Izdevumi, kas radās tiešās pārvaldības režīmā, rāda, kā budžetu izpildījusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi. Netiešā pārvaldībā budžetu izpilda ES aģentūras, ES struktūras, trešās valstis, starptautiskās organizācijas un citi subjekti.

Izdevumi, kas radušies tiešas un netiešas pārvaldības režīmā, veidoja aptuveni 19 % no kopējiem izdevumiem (28,5 miljardi EUR), un, salīdzinot ar iepriekšējo finanšu gadu, šis rādītājs saglabājās stabils.

ES atzīst konkrētas nākotnes maksājumu saistības par izdevumiem pat tad, ja tie vēl nav norādīti naudas budžeta kontos. Nozīmīgas summas tiek parādītas kā parādi kreditoriem un uzkrātās maksas lauksaimniecības un lauku attīstības jomā un arī kā pensiju un darbinieku pabalstu saistības attiecībā uz komisāru, MEP un darbinieku iegūtām pensiju un citām pēcnodarbinātības tiesībām.

Kopumā, salīdzinot ar 2017. gadu, izdevumi pieauga par 16 % līdz 149 miljardiem EUR, un tos galvenokārt veidoja izdevumi no dalībvalstu īstenotām programmām, kas palielinājās par aptuveni 24 % jeb 19,8 miljardiem EUR, jo pieauga izdevumi saistībā ar programmu pašreizējo posmu, kur īstenošana ir pastiprinājusies. Galvenās programmas, kas veicinājušas šo palielinājumu, bija ERAF un KF, un ESF, kas visas kopā veido pieaugumu par 17,2 miljardiem EUR.

1.3.   AKTĪVI

AKTĪVI

Nozīmīgākie posteņi bilances aktīvu pusē ir finanšu aktīvi (piešķirtie aizdevumi, pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nauda) un priekšfinansējuma summas, kas veido aptuveni 79 % no ES aktīviem.

ES konsolidēto aktīvu sastāvs

ES konsolidēto aktīvu sastāvs

Image 3

2018. gada 31. decembrī kopējā aktīvu vērtība bija 174,4 miljardi EUR, kas ir par aptuveni 5 % vairāk nekā iepriekš. Galvenās pārmaiņas bija šādas:

| — | par 12,5 miljardiem EUR palielinājās īstermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas, kas ir tieši saistīts ar to, ka 2018. gadā palielinājās ieņēmumi, kuri pārskata datumā nebija iekasēti, |
| --- | --- |

—

par 12,5 miljardiem EUR palielinājās īstermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas, kas ir tieši saistīts ar to, ka 2018. gadā palielinājās ieņēmumi, kuri pārskata datumā nebija iekasēti,

| — | minēto ietekmi daļēji kompensēja naudas un naudas ekvivalentu samazinājums par 6 miljardiem EUR (skatīt turpmāk), |
| --- | --- |

—

minēto ietekmi daļēji kompensēja naudas un naudas ekvivalentu samazinājums par 6 miljardiem EUR (skatīt turpmāk),

| — | to finanšu aktīvu palielinājums par 1 miljardu EUR, kas saistīti galvenokārt ar Garantiju fonda finansējumu ESIF darbībām, un |
| --- | --- |

—

to finanšu aktīvu palielinājums par 1 miljardu EUR, kas saistīti galvenokārt ar Garantiju fonda finansējumu ESIF darbībām, un

| — | materiālo pamatlīdzekļu palielinājums par 0,4 miljardiem EUR, kas ir saistīts ar kosmosa aktīvu (Galileo un Copernicus) turpmāku attīstību. |
| --- | --- |

—

materiālo pamatlīdzekļu palielinājums par 0,4 miljardiem EUR, kas ir saistīts ar kosmosa aktīvu (Galileo un Copernicus) turpmāku attīstību.

Kopumā ES iestādes un struktūras cenšas saglabāt naudā un naudas ekvivalentos turētās summas mazā apjomā. Naudas atlikums 18,1 miljarda EUR apmērā gada beigās ir mazāks nekā 2017. gadā un sastāv no šādiem galvenajiem elementiem:

| — | attiecībā uz pašu resursiem gada beigu līdzekļu atlikumā kasē iekļauta summa 0,75 miljardu EUR apmērā, ko dažas dalībvalstis samaksājušas avansā saistībā ar 2018. gadā pieņemto budžeta grozījumu Nr. 6, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pašu resursiem gada beigu līdzekļu atlikumā kasē iekļauta summa 0,75 miljardu EUR apmērā, ko dažas dalībvalstis samaksājušas avansā saistībā ar 2018. gadā pieņemto budžeta grozījumu Nr. 6,

| — | naudas sodu summa 1,4 miljardu EUR apmērā, ko Komisija noteikusi par konkurences noteikumu pārkāpumiem un kas galīgi iekasēta 2018. gadā un vēl nav iekļauta budžeta grozījumos, arī ir daļa no gada beigu līdzekļu atlikuma kasē, |
| --- | --- |

—

naudas sodu summa 1,4 miljardu EUR apmērā, ko Komisija noteikusi par konkurences noteikumu pārkāpumiem un kas galīgi iekasēta 2018. gadā un vēl nav iekļauta budžeta grozījumos, arī ir daļa no gada beigu līdzekļu atlikuma kasē,

| — | līdzekļu atlikums kasē ietver arī piešķirto ieņēmumu un citu maksājumu apropriācijas par 7,4 miljardiem EUR. |
| --- | --- |

—

līdzekļu atlikums kasē ietver arī piešķirto ieņēmumu un citu maksājumu apropriācijas par 7,4 miljardiem EUR.

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Jānorāda, ka priekšfinansējuma līmeni būtiski ietekmē DFS cikls, piemēram, DFS perioda sākumā var gaidīt, ka saskaņā ar kohēzijas politiku būs jāizmaksā dalībvalstīm lieli avansa maksājumi. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka priekšfinansējuma līmenis tiek uzturēts atbilstīgā līmenī. Ir jāatrod līdzsvars starp pietiekama finansējuma nodrošināšanu projektiem un izdevumu savlaicīgu atzīšanu.

Kopējais priekšfinansējums (izņemot citus avansa maksājumus dalībvalstīm un iemaksas trasta fondos Bêkou un Āfrikai) ES bilancē ir 43,4 miljardi EUR (2017. gadā – 44,3 miljardi EUR), un gandrīz visi līdzekļi ir saistīti ar Komisijas darbībām. Aptuveni 60 % no Komisijas priekšfinansējuma piemēro dalītu pārvaldību, un tas nozīmē, ka budžeta izpilde tiek deleģēta dalībvalstīm (Komisijai paliek uzraudzības funkcija).

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

Image 4

Nozīmīgākā priekšfinansējuma daļa, ko pārvalda dalīti, attiecas uz ERAF un Kohēzijas fondu (14,6 miljardi EUR), un tā ir līdzīga kā 2017. gadā.

FINANŠU INSTRUMENTI

FINANŠU INSTRUMENTI

Šādi posteņi konsolidētajos ES finanšu pārskatos no grāmatvedības viedokļa tiek uzrādīti kā finanšu instrumenti:

| — | finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta, – šāda veida budžeta izpildes gadījumā līdzekļi jau ir pārskaitīti uz fiduciārajiem kontiem, ko pārvalda pilnvarotie subjekti, un šie līdzekļi ir pieejami (kā nauda un naudas ekvivalenti, un parāda vērtspapīri), lai segtu turpmākus garantiju pieprasījumus, vai ir ieguldīti pašu kapitālā, |
| --- | --- |

—

finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta, – šāda veida budžeta izpildes gadījumā līdzekļi jau ir pārskaitīti uz fiduciārajiem kontiem, ko pārvalda pilnvarotie subjekti, un šie līdzekļi ir pieejami (kā nauda un naudas ekvivalenti, un parāda vērtspapīri), lai segtu turpmākus garantiju pieprasījumus, vai ir ieguldīti pašu kapitālā,

| — | budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi – šāda veida budžeta izpildes gadījumā ES sniedz garantijas darījumu partneriem, kam finansējumu tikai daļēji nodrošina ar Komisijas izveidotiem garantiju fondiem, tā radot iespējamas saistības ES budžetam (skatīt 4.1. skaidrojumu), un |
| --- | --- |

—

budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi – šāda veida budžeta izpildes gadījumā ES sniedz garantijas darījumu partneriem, kam finansējumu tikai daļēji nodrošina ar Komisijas izveidotiem garantiju fondiem, tā radot iespējamas saistības ES budžetam (skatīt 4.1. skaidrojumu), un

4.1.

| — | aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālās palīdzības programmām. |
| --- | --- |

—

aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālās palīdzības programmām.

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta

No ES budžeta finansēto, tieši un netieši pārvaldīto finanšu instrumentu nozīme un apjoms pieaug katru gadu. Pamata koncepcija šai jaunajai pieejai, kas atšķiras no tradicionālās budžeta izpildes metodes, saskaņā ar kuru budžets tiek izpildīts, piešķirot dotācijas un subsīdijas, ir tāda, ka par katru euro, kas iztērēts no budžeta, izmantojot finanšu instrumentus, galasaņēmējs sviras efekta rezultātā iegūst vairāk nekā 1 EUR kā finansiālu atbalstu. Šādas ES budžeta izmantošanas mērķis ir maksimāli palielināt pieejamo līdzekļu ietekmi. Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta, pastāv garantijas instrumentu, pašu kapitāla instrumentu un aizdevumu instrumentu veidā – skatīt pārskatu par DFS turpmāk tabulā. Šajos instrumentos turētie aktīvi tiek turēti naudā un naudas ekvivalentos vai ieguldīti pašu kapitāla instrumentos un parāda vērtspapīros, kas ES konsolidētajos finanšu pārskatos tiek kategorizēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi.

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi, kas saistīti ar finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta (vērtība gada beigās):

Image 5

Turpmākajās tabulās ir sniegts pārskats par finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta, sadalījumā pa DFS un to vērtība 2018. gada 31. decembrī.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Attiecas uz vairākām DFS | Aktīvi (*8) | Saistības (*9) | Garantijas (*10) |
| Garantijas un riska dalīšanas instrumenti: | | | |
| Garantijas mehānisms Rietumbalkānu (EDIF) ietvaros | 37 | (34) | — |
| | 37 | (34) | — |
| Pašu kapitāla instrumenti: | | | |
| Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai (EFSE) | 165 | — | — |
| Vides izaugsmes fonds austrumu kaimiņreģionam | 63 | (0) | — |
| MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (SANAD) | 25 | — | — |
| Uzņēmumu inovācijas fonds (ENIF) | 18 | — | — |
| Uzņēmumu paplašināšanas fonds (ENEF) | 10 | — | — |
| Āzijas parādu fonda mikrofinansēšanas iniciatīva (MIFA) | 9 | — | — |
| | 290 | (0) | — |
| Kopā | 327 | (34) | — |
| DFS 2014.–2020. gadam | Aktīvi | Saistības | Garantijas |
| Garantijas un riska dalīšanas instrumenti: | | | |
| “Apvārsnis 2020” – InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai | 1 107 | (43) | (934) |
| “Apvārsnis 2020” – InnovFin MVU garantijas | 902 | (381) | (533) |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments (EISI PI) | 598 | (2) | (579) |
| COSME aizdevumu garantiju instruments | 310 | (613) | (2) |
| Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE) | 34 | (0) | (5) |
| Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms | 30 | (12) | — |
| SEMED MMVU finansiālās integrācijas programma | 25 | — | (11) |
| Studentu aizdevumu garantiju mehānisms | 14 | (1) | — |
| Austrumu partnerības MVU finansēšanas mehānisms | 13 | (4) | (1) |
| Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms | 12 | (0) | (6) |
| Programma “Sievietes uzņēmējdarbībā” Austrumu partnerības ietvaros | 4 | — | (4) |
| Atbalsts Mongolijas ekonomikas diversifikācijai | 2 | — | — |
| Pārvedamības un konvertējamības (T&C) mehānisms | 1 | (1) | — |
| | 3 052 | (1 057 ) | (2 075 ) |
| Pašu kapitāla instrumenti: | | | |
| “Apvārsnis 2020” InnovFin kapitāla mehānisms pētniecībai un inovācijai | 368 | (10) | — |
| COSME – kapitāla mehānisms izaugsmei | 67 | (2) | — |
| Riska kapitāla mehānisms dienvidu kaimiņreģiona valstīm | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 22 | — | — |
| Latīņamerikas ieguldījumu mehānisms | 12 | — | — |
| Āfrikas lauksaimniecības, tirdzniecības un ieguldījumu fonds | 11 | — | — |
| | 504 | (12) | — |
| Jaukti instrumenti: | | | |
| Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) garantiju mehānisms un spēju veidošana | 73 | (39) | — |
| ES padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas mehānisms | 68 | (6) | — |
| ElectriFI | 31 | — | — |
| Lauksaimniecības finansēšanas iniciatīva | 10 | — | — |
| | 182 | (44) | — |
| Kopā | 3 738 | (1 113 ) | (2 075 ) |
| DFS līdz 2014. gadam | Aktīvi | Saistības | Garantijas |
| Garantijas un riska dalīšanas instrumenti: | | | |
| riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 731 | (65) | (642) |
| CIP MVU garantiju mehānisms | 83 | (151) | — |
| Daudzgadu programma (MAP) uzņēmumiem | 32 | (31) | — |
| MVU garantiju mehānisms | 7 | — | — |
| Eiropas Progresa mikrofinansēšanas garantiju instruments | 4 | (4) | — |
| | 857 | (251) | (642) |
| Pašu kapitāla instrumenti: | | | |
| CIP Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms | 410 | (6) | — |
| daudzgadu pamatprogramma “Pašu kapitāla mehānisms” | 208 | — | — |
| Eiropas Energoefektivitātes fonds | 104 | — | — |
| Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds | 90 | (20) | — |
| Eiropas Progresa mikrofinansēšanas fonds | 68 | — | — |
| Fonds Marguerite | 43 | — | — |
| Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 (ETUM) | 9 | (0) | — |
| Tehnoloģiju nodošanas izmēģinājuma projekti | 0 | — | — |
| | 932 | (26) | — |
| Jaukti instrumenti: | | | |
| Ekonomikas un finanšu sadarbības instruments MEDA | 140 | (2) | — |
| Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI) | 120 | (2) | — |
| | 260 | (4) | — |
| Kopā | 2 049 | (281) | (642) |
| Pavisam kopā | 6 115 | (1 428 ) | (2 717 ) |

Miljonos EUR

Attiecas uz vairākām DFS

Aktīvi (*8)

*8

Saistības (*9)

*9

Garantijas (*10)

*10

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

Garantijas mehānisms Rietumbalkānu (EDIF) ietvaros

37

(34)

—

37

37

(34)

(34)

—

Pašu kapitāla instrumenti:

Pašu kapitāla instrumenti:

Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai (EFSE)

165

—

—

Vides izaugsmes fonds austrumu kaimiņreģionam

63

(0)

—

MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (SANAD)

25

—

—

Uzņēmumu inovācijas fonds (ENIF)

18

—

—

Uzņēmumu paplašināšanas fonds (ENEF)

10

—

—

Āzijas parādu fonda mikrofinansēšanas iniciatīva (MIFA)

9

—

—

290

290

(0)

(0)

—

Kopā

Kopā

327

327

(34)

(34)

—

DFS 2014.–2020. gadam

DFS 2014.–2020. gadam

Aktīvi

Aktīvi

Saistības

Saistības

Garantijas

Garantijas

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

“Apvārsnis 2020” – InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai

1 107

(43)

(934)

“Apvārsnis 2020” – InnovFin MVU garantijas

902

(381)

(533)

Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments (EISI PI)

598

(2)

(579)

COSME aizdevumu garantiju instruments

310

(613)

(2)

Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE)

34

(0)

(5)

Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms

30

(12)

—

SEMED MMVU finansiālās integrācijas programma

25

—

(11)

Studentu aizdevumu garantiju mehānisms

14

(1)

—

Austrumu partnerības MVU finansēšanas mehānisms

13

(4)

(1)

Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms

12

(0)

(6)

Programma “Sievietes uzņēmējdarbībā” Austrumu partnerības ietvaros

4

—

(4)

Atbalsts Mongolijas ekonomikas diversifikācijai

2

—

—

Pārvedamības un konvertējamības (T&C) mehānisms

1

(1)

—

3 052

3 052

(1 057 )

(1 057 )

(2 075 )

(2 075 )

Pašu kapitāla instrumenti:

Pašu kapitāla instrumenti:

“Apvārsnis 2020” InnovFin kapitāla mehānisms pētniecībai un inovācijai

368

(10)

—

COSME – kapitāla mehānisms izaugsmei

67

(2)

—

Riska kapitāla mehānisms dienvidu kaimiņreģiona valstīm

24

—

—

Climate Investor One

22

—

—

Latīņamerikas ieguldījumu mehānisms

12

—

—

Āfrikas lauksaimniecības, tirdzniecības un ieguldījumu fonds

11

—

—

504

504

(12)

(12)

—

Jaukti instrumenti:

Jaukti instrumenti:

Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) garantiju mehānisms un spēju veidošana

73

(39)

—

ES padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas mehānisms

68

(6)

—

ElectriFI

31

—

—

Lauksaimniecības finansēšanas iniciatīva

10

—

—

182

182

(44)

(44)

—

Kopā

Kopā

3 738

3 738

(1 113 )

(1 113 )

(2 075 )

(2 075 )

DFS līdz 2014. gadam

DFS līdz 2014. gadam

Aktīvi

Aktīvi

Saistības

Saistības

Garantijas

Garantijas

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

731

(65)

(642)

CIP MVU garantiju mehānisms

83

(151)

—

Daudzgadu programma (MAP) uzņēmumiem

32

(31)

—

MVU garantiju mehānisms

7

—

—

Eiropas Progresa mikrofinansēšanas garantiju instruments

4

(4)

—

857

857

(251)

(251)

(642)

(642)

Pašu kapitāla instrumenti:

Pašu kapitāla instrumenti:

CIP Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms

410

(6)

—

daudzgadu pamatprogramma “Pašu kapitāla mehānisms”

208

—

—

Eiropas Energoefektivitātes fonds

104

—

—

Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds

90

(20)

—

Eiropas Progresa mikrofinansēšanas fonds

68

—

—

Fonds Marguerite

43

—

—

Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 (ETUM)

9

(0)

—

Tehnoloģiju nodošanas izmēģinājuma projekti

0

—

—

932

932

(26)

(26)

—

Jaukti instrumenti:

Jaukti instrumenti:

Ekonomikas un finanšu sadarbības instruments MEDA

140

(2)

—

Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI)

120

(2)

—

260

260

(4)

(4)

—

Kopā

Kopā

2 049

2 049

(281)

(281)

(642)

(642)

Pavisam kopā

Pavisam kopā

6 115

6 115

(1 428 )

(1 428 )

(2 717 )

(2 717 )

Budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi

Budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi

Komisija ir izveidojusi garantiju fondus EIB grupai izsniegto budžeta garantiju segšanai (skatīt konsolidēto finanšu pārskatu 4.1.1. skaidrojumu). Šos garantiju fondus nodrošina ar maksājumiem no ES budžeta, lai nodrošinātu likviditātes rezervi zaudējumiem, kas varētu rasties no garantētajām darbībām. Garantiju fondos veiktie maksājumi tiek ieguldīti finanšu instrumentos, tostarp parāda vērtspapīros, naudā un termiņnoguldījumos. 2018. gada 31. decembrī Komisija tur finanšu aktīvus:

4.1.1.

| — | Garantiju fondā ārējai darbībai 2,5 miljardu EUR apmērā, |
| --- | --- |

—

Garantiju fondā ārējai darbībai 2,5 miljardu EUR apmērā,

| — | ESIF galvojuma fondā 5,5 miljardu EUR apmērā un |
| --- | --- |

—

ESIF galvojuma fondā 5,5 miljardu EUR apmērā un

| — | EFIA garantiju fondā 0,3 miljardu EUR apmērā. |
| --- | --- |

—

EFIA garantiju fondā 0,3 miljardu EUR apmērā.

Aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālās palīdzības programmām

Aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālās palīdzības programmām

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem Komisija sniedz finansiālu atbalstu dalībvalstīm un trešām valstīm divpusēju aizdevumu veidā, ko finansē no kapitāla tirgiem, izmantojot ES budžeta garantiju.

Komisija, rīkojoties ES vārdā, šobrīd īsteno trīs galvenās programmas –

| — | Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), |
| --- | --- |

—

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM),

| — | maksājumu bilances (MB) atbalstu un |
| --- | --- |

—

maksājumu bilances (MB) atbalstu un

| — | makrofinansiālo atbalstu (MFA) –, kurās tā var piešķirt aizdevumus. |
| --- | --- |

—

makrofinansiālo atbalstu (MFA) –, kurās tā var piešķirt aizdevumus.

ES aizdevumu finansēšanai nepieciešamais kapitāls tiek piesaistīts kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes.

2018. gada 31. decembrī EFSM un MB finansiālajai palīdzībai izsniegto aizdevumu nominālā summa bija šāda:

| | | | Miljardos EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| | MB | EFSM (*11) | | KOPĀ |
| | Latvija | Rumānija | Kopā | Īrija | Portugāle | Kopā |
| Piešķirts kopā | 3,1 | 5,0 (*12) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Izmaksāts kopā 31.12.2018. | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Atmaksāts kopā 31.12.2018. | (2,2) | (4) | (6,2) | — | — | — | (6,2) |
| Neatmaksātā summa 31.12.2018. | 0,7 | 1 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

Miljardos EUR

Miljardos EUR

MB

EFSM (*11)

*11

KOPĀ

Latvija

Rumānija

Kopā

Īrija

Portugāle

Kopā

Piešķirts kopā

3,1

5,0 (*12)

*12

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Izmaksāts kopā 31.12.2018.

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Atmaksāts kopā 31.12.2018.

(2,2)

(4)

(6,2)

—

—

—

(6,2)

Neatmaksātā summa 31.12.2018.

0,7

1

1,7

22,5

24,3

46,8

48,5

EFSM

EFSM

EFSM tika izveidots, lai sniegtu finansiālu palīdzību visām dalībvalstīm, kas saskaras ar smagām ekonomiskām un finansiālām problēmām, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko tās nevar kontrolēt, vai kam nopietni draud šādas problēmas. EFSM tika izmantots, lai sniegtu finansiālu palīdzību Īrijai un Portugālei laika posmā no 2011. līdz 2014. gadam ar nosacījumu, kas šīs valstis īstenos reformas.

Šīs programmas termiņš ir beidzies, un papildu aizdevumus nevar saņemt, lai gan šī programma turpina pastāvēt noteiktu uzdevumu izpildei, piemēram, lai pagarinātu atmaksas termiņu aizdevumiem Īrijai un Portugālei un lai nodrošinātu pagaidu aizdevumus.

Galvenie EFSM programmas punkti ir norādīti turpmāk.

Īrija

| — | Īrija kopā pieprasīja 22,5 miljardus EUR, ko no EFSM piešķīra 2010. gada decembrī. Šo summu izmaksāja astoņās daļās laikā no 2011. gada janvāra līdz 2014. gada martam. |
| --- | --- |

—

Īrija kopā pieprasīja 22,5 miljardus EUR, ko no EFSM piešķīra 2010. gada decembrī. Šo summu izmaksāja astoņās daļās laikā no 2011. gada janvāra līdz 2014. gada martam.

| — | Īrijai ir iespēja pagarināt EFSM aizdevumu atmaksas termiņu, pamatojoties uz maksimālā vidējā svērtā termiņa pagarinājumu līdz 19,5 gadiem, ko 2013. gadā piešķīrusi Padome. |
| --- | --- |

—

Īrijai ir iespēja pagarināt EFSM aizdevumu atmaksas termiņu, pamatojoties uz maksimālā vidējā svērtā termiņa pagarinājumu līdz 19,5 gadiem, ko 2013. gadā piešķīrusi Padome.

| — | Tika ieplānoti atmaksājumi par summām 3,4 miljardi EUR un 0,5 miljardi EUR attiecīgi 2018. gada aprīlī un oktobrī. Īrija lūdza termiņa pagarinājumu, un 2018. gadā summas tika apstiprinātas un veiksmīgi aizņemtas tirgos. To atmaksa ir pārplānota divos maksājumos par summām 2,4 miljardi EUR un 1,5 miljardi EUR attiecīgi 2025. un 2033. gadā. |
| --- | --- |

—

Tika ieplānoti atmaksājumi par summām 3,4 miljardi EUR un 0,5 miljardi EUR attiecīgi 2018. gada aprīlī un oktobrī. Īrija lūdza termiņa pagarinājumu, un 2018. gadā summas tika apstiprinātas un veiksmīgi aizņemtas tirgos. To atmaksa ir pārplānota divos maksājumos par summām 2,4 miljardi EUR un 1,5 miljardi EUR attiecīgi 2025. un 2033. gadā.

Portugāle

| — | Portugāle ir pieprasījusi 24,3 miljardus EUR no kopumā 26 miljardiem EUR, kas tika piešķirti no EFSM 2011. gada maijā. Šo summu izmaksāja septiņās daļās laikā no 2011. gada maija līdz 2014. gada novembrim. Bija plānots 2018. gada oktobrī atmaksāt 0,6 miljardus EUR, tomēr Portugāle tāpat kā Īrija lūdza termiņa pagarinājumu, un aizdevums tika refinansēts tirgos ar jaunu termiņu 2033. gadā. |
| --- | --- |

—

Portugāle ir pieprasījusi 24,3 miljardus EUR no kopumā 26 miljardiem EUR, kas tika piešķirti no EFSM 2011. gada maijā. Šo summu izmaksāja septiņās daļās laikā no 2011. gada maija līdz 2014. gada novembrim. Bija plānots 2018. gada oktobrī atmaksāt 0,6 miljardus EUR, tomēr Portugāle tāpat kā Īrija lūdza termiņa pagarinājumu, un aizdevums tika refinansēts tirgos ar jaunu termiņu 2033. gadā.

MB

MB

MB ir palīdzības programma, kas izstrādāta valstīm ārpus eurozonas, kuras saskaras ar maksājumu bilances grūtībām vai kam draud šādas grūtības. MB palīdzība tiek sniegta vidēja termiņa aizdevumu veidā, kas tiek izsniegti ar nosacījumu, ka tiek īstenota politika pamatā esošo ekonomikas problēmu risināšanai. Parasti maksājumu bilances palīdzību no ES piedāvā sadarbībā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un citām starptautiskām organizācijām vai valstīm.

ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība saskaņā ar MB mehānismu tika aktivizēta 2008. gada novembrī, lai palīdzētu Ungārijai, un pēc tam 2009. gada janvārī un maijā, lai palīdzētu attiecīgi Latvijai un Rumānijai atjaunot uzticēšanos tirgum, un kopējais atvēlēto līdzekļu apjoms bija 14,6 miljardi EUR. MB palīdzības programmas termiņš Ungārijai beidzās 2010. gadā, un piešķirtie līdzekļi tika pilnībā atmaksāti 2016. gadā. Palīdzības programmu termiņš Latvijai un Rumānijai beidzās 2012. gadā, un tāpēc papildu maksājumus nevar veikt.

Turklāt abas Rumānijas programmas par palīdzības sniegšanu piesardzības pasākumu veidā beidzās 2013. un 2015. gadā, un tās netika izmantotas.

Galvenie punkti ir šādi:

| — | 2018. gadā MB palīdzības saņēmējas dalībvalstis savlaicīgi un pilnīgi atmaksāja kopējo summu 1,45 miljardi EUR, no kuriem 1,35 miljardi EUR bija attiecināmi uz kapitāla atmaksu no Rumānijas, bet atlikusī daļa bija saistīta ar procentiem, un |
| --- | --- |

—

2018. gadā MB palīdzības saņēmējas dalībvalstis savlaicīgi un pilnīgi atmaksāja kopējo summu 1,45 miljardi EUR, no kuriem 1,35 miljardi EUR bija attiecināmi uz kapitāla atmaksu no Rumānijas, bet atlikusī daļa bija saistīta ar procentiem, un

| — | nesamaksātā kopējā summa 2018. gada beigās bija 1,7 miljardi EUR – 0,7 miljardi EUR Latvijai un 1 miljards EUR Rumānijai. |
| --- | --- |

—

nesamaksātā kopējā summa 2018. gada beigās bija 1,7 miljardi EUR – 0,7 miljardi EUR Latvijai un 1 miljards EUR Rumānijai.

MFA

MFA

MFA ir finansiālas palīdzības veids, ko ES piedāvā partnervalstīm ārpus ES, kuras saskaras ar maksājumu bilances krīzi. Tas tiek sniegts vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu vai dotāciju, vai arī to kombinācijas veidā un ir pieejams tikai valstīm, kas izmanto SVF maksājumu programmu.

Nominālā nesamaksāto aizdevumu summa MFA programmā 2018. gada 31. decembrī bija 4,4 miljardi EUR.

1.4.   SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

Bilancē vissvarīgākie saistību posteņi ir galvenokārt šādi četri posteņi: i) pensiju saistības un citu darbinieku pabalstu saistības; ii) aizņēmumi; iii) parādi trešām personām; iv) uzkrātās maksas.

Saistību sastāvs ES konsolidētajā bilancē

Saistību sastāvs ES konsolidētajā bilancē

Image 6

2018. gada 31. decembrī kopējā saistību vērtība bija 235,9 miljardi EUR, kas ir tikpat, cik iepriekšējā gadā.

Galvenās pārmaiņas bija saistītas ar šādu ietekmi:

| — | parādi kreditoriem samazinājās par 6,8 miljardiem EUR, jo samazinājās dalībvalstīm maksājamās summas, kas saistītas ar pašu resursiem (t. i., iemaksas ES budžetā, kas jāatmaksā gada beigās pēc budžeta grozījumiem). Šogad no dalībvalstīm bija jāsaņem papildu iemaksas, |
| --- | --- |

—

parādi kreditoriem samazinājās par 6,8 miljardiem EUR, jo samazinājās dalībvalstīm maksājamās summas, kas saistītas ar pašu resursiem (t. i., iemaksas ES budžetā, kas jāatmaksā gada beigās pēc budžeta grozījumiem). Šogad no dalībvalstīm bija jāsaņem papildu iemaksas,

| — | nedaudz (par 1 miljardu EUR) samazinājās finanšu saistības, galvenokārt tāpēc, ka tika atmaksāti aizņēmumi (1,35 miljonu EUR apmērā) saistībā ar aizdevumu, kas piešķirts Rumānijai MB programmas ietvaros, un |
| --- | --- |

—

nedaudz (par 1 miljardu EUR) samazinājās finanšu saistības, galvenokārt tāpēc, ka tika atmaksāti aizņēmumi (1,35 miljonu EUR apmērā) saistībā ar aizdevumu, kas piešķirts Rumānijai MB programmas ietvaros, un

| — | minēto ietekmi kompensēja darbinieku pabalstu saistību palielinājums par 7,3 miljardiem EUR. |
| --- | --- |

—

minēto ietekmi kompensēja darbinieku pabalstu saistību palielinājums par 7,3 miljardiem EUR.

Kopumā visi citi saistību posteņi bija stabili. Būtu jānorāda, ka ilgtermiņa finanšu saistības (aizņēmumi) palielinājās, bet to kompensēja līdzīgs īstermiņa elementa samazinājums. Tas ir saistīts ar EFSM parāda pārplānošanu Īrijai (3,9 miljardi EUR) un Portugālei (0,6 miljardi EUR).

Kopējie izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”

Kopējie izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”

Image 7

Neto aktīvi

Neto aktīvi

Tas, ka saistības ir lielākas par aktīviem, nozīmē nevis to, ka ES iestādēm un struktūrām ir finanšu grūtības, bet gan to, ka noteiktām saistībām finansējums tiks piešķirts no nākamo gadu budžetiem. Daudzi izdevumi kārtējā gadā tiek atzīti atbilstīgi uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kaut gan tos faktiski varētu samaksāt nākamajā gadā vai vēlākos gados un finansēt, izmantojot nākamo gadu budžetus; saistītie ieņēmumi tiks uzskaitīti tikai turpmākajos periodos. Visnozīmīgākās summas ir ar ELGF darbību saistītās summas (kuru lielāko daļu parasti samaksā nākamā gada pirmajā ceturksnī) un darbinieku pabalstu saistības (jāsamaksā nākamo 30 vai vairāk gadu laikā).

2.   AR ES BUDŽETA IZPILDI SAISTĪTO RISKU UN NENOTEIKTĪBU PĀRVALDĪBA

2.1.   MAKROEKONOMISKĀ VIDE

MAKROEKONOMISKĀ VIDE

ES makroekonomiskā vide (33) ietekmē ES dalībvalstu spēju pildīt savas finansēšanas saistības pret ES iestādēm un struktūrām un attiecīgi arī ES spēju turpināt īstenot ES politiku.

33

Eiropas ekonomikā 2018. gadā bija vērojama izaugsme jau sesto gadu pēc kārtas, tomēr izaugsmes temps bija lēnāks, nekā gaidīts, jo īpaši gada otrajā pusē, vairāku iekšēju un ārēju faktoru apvienojuma dēļ. Iekšējie faktori cita starpā ir traucējumi Eiropas ražošanas nozarē (jo īpaši automobiļu ražošanā) trešajā ceturksnī un sociālā spriedze un fiskālās politikas nenoteiktība dažās dalībvalstīs. Daži no būtiskākajiem ārējiem faktoriem ir lielāka neskaidrība par tirdzniecības politiku, it īpaši starp ASV un Ķīnu, un ražošanas izlaides samazināšanās tendence visā pasaulē, kā rezultātā vājinājās globālā tirdzniecības izaugsme, īpaši ietekmējot eurozonu.

Neraugoties uz šīm norisēm, Eiropas ekonomikas pamats joprojām ir stabils, un ir paredzams, ka nākamo divu gadu laikā ekonomikas izaugsme turpināsies, bet lēnākā tempā.

Tiek lēsts, ka 2018. gadā eurozonas un ES IKP ir palielinājies par 1,9 %. Paredzams, ka eurozonas IKP 2019. gadā palielināsies par 1,3 % un 2020. gadā par 1,6 %, savukārt prognozētais ES IKP pieaugums ir 1,5 % 2019. gadā un 1,7 % 2020. gadā.

Vispārējā inflācija 2018. gadā bija vidēji 1,7 %, kas ir vairāk nekā 1,5 % 2017. gadā. Ņemot vērā pieņēmumus par 2019. un 2020. gada naftas cenām, kas tagad ir zemāki nekā 2018. gada rudenī, saskaņā ar prognozēm eurozonas inflācija 2019. gadā būs mērena – 1,4 %, bet 2020. gadā tā nedaudz palielināsies līdz 1,5 %. Tiek prognozēts, ka visā ES inflācija šogad būs vidēji 1,6 % un 2020. gadā pieaugs līdz 1,8 %.

Eurozonas darba tirgū turpinājās uzlabojumi 2018. gada pirmajos trīs ceturkšņos. Nodarbināto personu skaits 2018. gada trešajā ceturksnī sasniedzis augstāko eurozonā jebkad reģistrēto līmeni, un 2018. gada decembrī bezdarba līmenis eurozonā bija 7,9 %, kas ir zemākais līmenis kopš 2008. gada oktobra.

Riski ekonomikas attīstības perspektīvai joprojām ir ievērojami, jo spriedze tirdzniecības jomā un neziņa par tās attīstību joprojām rada bažas. ASV var izjust strauju fiskālās politikas pārmaiņu sekas. Ķīnas ekonomikas izaugsme var palēnināties krasāk, nekā gaidīts. Pasaules finanšu tirgi un daudzi jaunietekmes tirgi ir jutīgi pret straujām vēlmes uzņemties risku un izaugsmes prognožu izmaiņām. Eiropas Savienībā iekšējie faktori var būt ilgstošāki, nekā gaidīts, un arī par Brexit joprojām ir neskaidrības.

Tomēr pozitīvi ir tas, ka joprojām labvēlīgie darba tirgus apstākļi varētu palielināt vietējo pieprasījumu, savukārt ES līdzekļu plašāka izmantošana saņēmējvalstīs varētu veicināt papildu ieguldījumus. Globālā IKP perspektīva joprojām ir stabila, un ir sagaidāms, ka nākamajos divos gados IKP palielināsies par 3,8 % gadā.

2.2.   IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLO PALĪDZĪBU

IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLO PALĪDZĪBU

ES aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālās palīdzības programmām ir ārpusbudžeta operācijas. Parasti piesaistītie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējvalstij ar tādiem pašiem noteikumiem, t. i., ar tādu pašu kuponu, dzēšanas termiņu un summu. Neraugoties uz kompensējošo metodiku, finansēšanas instrumentu parāda apkalpošana ir ES juridiskais pienākums, un tā nodrošina, ka visi maksājumi tiek veikti pilnā apmērā un laikus. Komisija ir ieviesusi procedūras, lai nodrošinātu aizņēmumu atmaksu pat tad, ja aizdevuma saistības netiek pildītas.

ES aizņēmumi veido tiešas un beznosacījuma saistības Eiropas Savienībai, un tos garantē ES dalībvalstis (budžeta iespējamās saistības). Aizņēmumus tādu aizdevumu finansēšanai, kuri ir paredzēti valstīm ārpus ES, sedz Garantiju fonds ārējai darbībai. Ja saņēmēja dalībvalsts nepildītu saistības, parāda apkalpošanas summa tiktu atskaitīta no Komisijas pieejamā līdzekļu atlikuma kasē, ja tas būtu iespējams. Ja tas nebūtu iespējams, Komisija iegūtu nepieciešamos līdzekļus no dalībvalstīm. Saskaņā ar tiesību aktiem par ES pašu resursiem (Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums nodrošināt pietiekamus līdzekļus ES saistību izpildei. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēja kredītriskam. Kompensējoša aizdošana nodrošina, ka ES budžets neuzņemas procentu likmju vai ārvalstu valūtas risku.

Par katras valsts programmu EP, Padome un Komisija pieņem lēmumu un nosaka vispārējo piešķirto summu, maksājumu daļu skaitu un maksimālo (vidējo) termiņu visam aizdevuma kopumam. Tad Komisija un saņēmējvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, jo īpaši par maksājumu daļu atmaksas termiņu. Turklāt, izņemot pirmo daļu, visas pārējās aizdevuma daļas ir atkarīgas no tā, vai tiek ievēroti politikas nosacījumi kopīgās ES/SVF finansiālās palīdzības kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kurš ietekmē finansēšanas darbību grafiku. Tas nozīmē, ka emitēšanas laiks un atmaksas termiņi ir atkarīgi no saistītajām ES aizdevumu darbībām. Finansējums ir tikai euro valūtā un tiek piešķirts uz laiku no 3 līdz 30 gadiem.

Turpmākajā tabulā ir sniegts pārskats par plānoto nominālvērtības atmaksas grafiku neatmaksātiem EFSM un MB aizdevumiem 2018. gada 31. decembrī.

| Miljardos EUR |
| --- |
| | MB | EFSM | KOPĀ |
| Latvija | Rumānija | Kopā | Īrija | Portugāle | Kopā |
| 2019. g. | 0,5 | 1,0 | 1,5 | — | — | — | 1,5 |
| 2021. g. | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022. g. | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023. g. | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024. g. | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025. g. | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026. g. | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027. g. | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028. g. | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029. g. | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031. g. | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032. g. | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033. g. | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035. g. | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036. g. | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038. g. | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042. g. | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kopā | 0,7 | 1,0 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

Miljardos EUR

MB

EFSM

KOPĀ

Latvija

Rumānija

Kopā

Īrija

Portugāle

Kopā

2019. g.

0,5

1,0

1,5

—

—

—

1,5

2021. g.

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022. g.

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023. g.

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024. g.

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025. g.

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026. g.

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027. g.

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028. g.

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029. g.

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031. g.

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032. g.

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033. g.

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035. g.

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036. g.

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038. g.

1,8

1,8

1,8

2042. g.

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Kopā

Kopā

0,7

0,7

1,0

1,0

1,7

1,7

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

48,5

48,5

Uz starpvaldību finanšu stabilitātes mehānismiem, kas ir Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (EFSI) un Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM), neattiecas ES līgums, tāpēc tie nav iekļauti ES konsolidētajos gada pārskatos.

2.3.   BUDŽETA GARANTIJAS

BUDŽETA GARANTIJAS

ES piešķīrusi galvojumus EIB grupai saistībā ar aizdevumiem, kas izsniegti ārpus ES, un parāda un pašu kapitāla darījumiem, uz kuriem attiecas ESIF galvojums. 2018. gada 31. decembrī konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumos (skatīt 4.1.1. skaidrojumu) ES uzrāda iespējamās saistības abām garantijām, savukārt summas, kas veido pašreizējās saistības, ir atzītas finanšu pārskatos kā uzkrājumi (skatīt konsolidēto finanšu pārskatu 2.10. skaidrojumu). Lai mazinātu risku ES budžetam, ko var radīt EIB grupas pieprasītās garantijas, ES ir izveidojusi atsevišķus garantiju fondus – Garantiju fondu ārējai darbībai un ESIF galvojuma fondu.

4.1.1.

2.10.

Līdzekļi Garantiju fondā ārējai darbībai tiek uzkrāti no ES budžeta, lai segtu 9 % no gada beigās nesamaksātajiem garantētajiem aizdevumiem trešām valstīm, kas izsniegti saistībā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām. 2018. gada 31. decembrī aktīvu kopējā vērtība 2,5 miljardu EUR apmērā sedz summas, kas izmaksātas 20,7 miljardu EUR apmērā.

ESIF galvojuma fonds savu darbību sāka 2016. gadā. Atbilstoši grozītajai ESIF regulai (Regula (ES) 2017/2396) ESIF ES galvojuma maksimālais apjoms tika palielināts līdz 26 miljardiem EUR (no sākotnējiem 16 miljardiem EUR), bet galvojuma fonda finansējuma robežvērtība samazināta līdz 35 % (no sākotnējiem 50 %) no kopējām ES galvojuma saistībām. Tāpēc tiek prognozēts, ka ESIF galvojuma fonda kopsumma sasniegs 9,1 miljardu EUR. Atbilstoši grozītajai ESIF regulai 2018. gadā tika grozīts ESIF nolīgums. 2018. gada 31. decembrī ESIF galvojuma fonda aktīvu kopsumma bija 5,5 miljardi EUR, un tā sedz finansiālo iesaistīšanos attiecībā uz izmaksātajām summām 15,8 miljardu EUR apmērā.

Atbilstoši EFIA regulai (Regula (ES) 2017/1601) ir izveidots jauns garantiju fonds – EFIA garantiju fonds. Pirmās ES budžeta iemaksas fondā saņemtas 2018. gadā, tomēr 2018. gada 31. decembrī nebija spēkā esošu garantijas nolīgumu.

2.4.   JAUNU IEKĀRTU REZERVE (NER) 300

JAUNU IEKĀRTU REZERVE (NER) 300

Fonda “NER 300” līdzekļi ir iegūti no emisijas kvotu pārdošanas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros un pieder dalībvalstīm, kas izmanto šo naudu, lai finansētu inovatīvus mazoglekļa enerģijas demonstrējuma projektus. Komisija pārvalda programmu dalībvalstu vārdā, bet EIB ir atbildīga par fonda “NER 300” aktīvu pārvaldību un rīkojas kā tehniskais padomdevējs atbilstoši sadarbības nolīgumam ar Komisiju. Tā kā ne ieņēmumi no kvotu tirdzniecības, ne finansēto projektu izdevumi nav daļa no ES budžeta, šīs summas netiek uzskaitītas ES kontos.

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (34)

34

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI | 105 |
| --- | --- |

| BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI | 106 |
| --- | --- |

| BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI | 109 |
| --- | --- |

| 1. | ES BUDŽETA SISTĒMA | 109 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM | 109 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS) | 110 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | GADA BUDŽETS | 110 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | IEŅĒMUMI | 111 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU APRĒĶINS | 112 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM | 113 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | 2018. GADA ES BUDŽETA IZPILDE: KOMENTĀRS | 114 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | IEŅĒMUMI | 114 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IZDEVUMI | 115 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE | 116 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI | 116 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 117 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 118 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 120 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS | 121 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 122 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 123 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 129 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 136 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS | 142 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 148 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | BUDŽETA IZPILDE PA IESTĀDĒM | 153 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE | 153 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 154 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 155 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE | 156 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | BUDŽETA IEŅĒMUMI | 156 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM | 157 |
| --- | --- | --- |

6.2.

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 2018. g. | 2017. g. |
| Ieņēmumi finanšu gadā | 1.1. | 159 318 | 139 691 |
| Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām | 1.2. | (154 833 ) | (135 764 ) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N + 1 gadu | 1.3. | (1 675 ) | (1 796 ) |
| To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N – 1 gada | 1.4. | 106 | 40 |
| Piešķirto ieņēmumu attīstība | 1.5. | (1 114 ) | (1 450 ) |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 1.6. | (1) | (166) |
| Budžeta izpildes rezultāti | | 1 802 | 555 |

Miljonos EUR

Skaidrojums

2018. g.

2017. g.

Ieņēmumi finanšu gadā

1.1.

159 318

139 691

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām

1.2.

(154 833 )

(135 764 )

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N + 1 gadu

1.3.

(1 675 )

(1 796 )

To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N – 1 gada

1.4.

106

40

Piešķirto ieņēmumu attīstība

1.5.

(1 114 )

(1 450 )

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

1.6.

(1)

(166)

Budžeta izpildes rezultāti

Budžeta izpildes rezultāti

1 802

1 802

555

555

ES budžeta izpildes rezultāti tiks atdoti dalībvalstīm 2019. gadā, samazinot summas, kas tām jāmaksā. Tos aprēķina saskaņā ar 1. panta 1. punktu Padomes 2014. gada 26. maija Regulā (ES, Euratom) Nr. 608/2014, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus (35). Vairāk informācijas pieejams sadaļā “Budžeta izpildes rezultātu aprēķins”.

35

| 1.1 | Ieņēmumi finanšu gadā – attiecas uz 3.1. tabulas “Kopsavilkums par ES budžeta ieņēmumu izpildi” 8. aili “Kopā ieņēmumi”. |
| --- | --- |

1.1

Ieņēmumi finanšu gadā – attiecas uz 3.1. tabulas “Kopsavilkums par ES budžeta ieņēmumu izpildi” 8. aili “Kopā ieņēmumi”.

| 1.2 | Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām – attiecas uz 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju izpilde” 2. aili “Maksājumi no pieņemtā budžeta” un 4. aili “Maksājumi no piešķirtajiem ieņēmumiem”. |
| --- | --- |

1.2

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām – attiecas uz 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju izpilde” 2. aili “Maksājumi no pieņemtā budžeta” un 4. aili “Maksājumi no piešķirtajiem ieņēmumiem”.

| 1.3 | Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N + 1 gadu – attiecas uz 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju izpilde” 7. aili “Automātiski pārnestas” un 8. aili “Pārnestas atbilstoši lēmumam”. |
| --- | --- |

1.3

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N + 1 gadu – attiecas uz 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju izpilde” 7. aili “Automātiski pārnestas” un 8. aili “Pārnestas atbilstoši lēmumam”.

| 1.4 | To neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N – 1 gada, – ņem vērā maksājumu apropriāciju (automātiski pārnesto un ar lēmumu pārnesto) summu iepriekšējā gada beigās un kārtējā gada “Maksājumus no pārnestajām apropriācijām”, kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju izpilde” 3. ailē. |
| --- | --- |

1.4

To neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N – 1 gada, – ņem vērā maksājumu apropriāciju (automātiski pārnesto un ar lēmumu pārnesto) summu iepriekšējā gada beigās un kārtējā gada “Maksājumus no pārnestajām apropriācijām”, kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju izpilde” 3. ailē.

| 1.5 | Kopējo piešķirto ieņēmumu apropriāciju attīstība gada beigās – aprēķina starpību starp piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu iepriekšējā gada beigās (pluss) un piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu kārtējā gada beigās (kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju izpilde” 9. ailē – mīnuss), lai iegūtu piešķirto ieņēmumu neto izmaiņas kārtējā gadā. |
| --- | --- |

1.5

Kopējo piešķirto ieņēmumu apropriāciju attīstība gada beigās – aprēķina starpību starp piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu iepriekšējā gada beigās (pluss) un piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu kārtējā gada beigās (kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju izpilde” 9. ailē – mīnuss), lai iegūtu piešķirto ieņēmumu neto izmaiņas kārtējā gadā.

| 1.6 | Valūtas kursa starpības ietver realizētās un nerealizētās valūtas kursa starpības. |
| --- | --- |

1.6

Valūtas kursa starpības ietver realizētās un nerealizētās valūtas kursa starpības.

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI

Budžeta ieņēmumi

Budžeta ieņēmumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi |
| 1 | Pašu resursi | 142 832 | 142 364 | 142 373 | 142 330 |
| | 11 – cukura nodevas | — | (93) | (85) | (85) |
| | 12 – muitas nodokļi | 22 844 | 20 165 | 20 360 | 20 317 |
| | 13 – PVN | 17 250 | 17 149 | 17 133 | 17 133 |
| | 14 – NKI | 102 739 | 105 143 | 104 979 | 104 979 |
| | 15 – budžeta nelīdzsvarotības korekcija | — | — | (19) | (19) |
| | 16 – Nīderlandes un Zviedrijas uz NKI balstītās iemaksas samazinājums | — | — | 6 | 6 |
| 3 | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | — | 556 | 581 | 581 |
| 4 | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām | 1 547 | 1 547 | 1 552 | 1 542 |
| 5 | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 45 | 45 | 583 | 563 |
| 6 | Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām | 110 | 110 | 13 346 | 12 777 |
| 7 | Kavējuma procenti un soda naudas | 115 | 115 | 14 592 | 1 473 |
| 8 | Aizdevumu un aizņēmumu operācijas | 6 | 6 | 39 | 39 |
| 9 | Dažādi ieņēmumi | 25 | 25 | 24 | 13 |
| | Kopā | 144 681 | 144 768 | 173 090 | 159 318 |

Miljonos EUR

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

1

Pašu resursi

142 832

142 364

142 373

142 330

11 – cukura nodevas

11 – cukura nodevas

—

(93)

(93)

(85)

(85)

(85)

(85)

12 – muitas nodokļi

12 – muitas nodokļi

22 844

22 844

20 165

20 165

20 360

20 360

20 317

20 317

13 – PVN

13 – PVN

17 250

17 250

17 149

17 149

17 133

17 133

17 133

17 133

14 – NKI

14 – NKI

102 739

102 739

105 143

105 143

104 979

104 979

104 979

104 979

15 – budžeta nelīdzsvarotības korekcija

15 – budžeta nelīdzsvarotības korekcija

—

—

(19)

(19)

(19)

(19)

16 – Nīderlandes un Zviedrijas uz NKI balstītās iemaksas samazinājums

16 – Nīderlandes un Zviedrijas uz NKI balstītās iemaksas samazinājums

—

—

6

6

6

6

3

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

—

556

581

581

4

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām

1 547

1 547

1 552

1 542

5

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

45

45

583

563

6

Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām

110

110

13 346

12 777

7

Kavējuma procenti un soda naudas

115

115

14 592

1 473

8

Aizdevumu un aizņēmumu operācijas

6

6

39

39

9

Dažādi ieņēmumi

25

25

24

13

Kopā

Kopā

144 681

144 681

144 768

144 768

173 090

173 090

159 318

159 318

Budžeta izdevumi: saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

Budžeta izdevumi: saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Pieejamās
  apropriācijas
  kopā | Uzņemtās saistības |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 77 534 | 77 532 | 89 649 | 87 357 |
| | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 22 001 | 22 000 | 25 864 | 23 773 |
| | 1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 55 532 | 55 532 | 63 785 | 63 585 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 59 285 | 59 239 | 62 419 | 60 560 |
| | t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43 235 | 43 233 | 45 284 | 44 364 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 3 493 | 3 492 | 4 015 | 3 855 |
| 4 | Globālā Eiropa | 9 569 | 10 379 | 11 448 | 11 062 |
| 5 | Administrācija | 9 666 | 9 666 | 10 508 | 10 124 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 015 | 4 015 | 4 465 | 4 280 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 567 | 388 | 429 | 180 |
| | Kopā | 160 114 | 160 696 | 178 468 | 173 139 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Pieejamās

apropriācijas

kopā

Uzņemtās saistības

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

77 534

77 532

89 649

87 357

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

22 001

22 001

22 000

22 000

25 864

25 864

23 773

23 773

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

55 532

55 532

55 532

55 532

63 785

63 785

63 585

63 585

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59 285

59 239

62 419

60 560

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 235

43 235

43 233

43 233

45 284

45 284

44 364

44 364

3

Drošība un pilsonība

3 493

3 492

4 015

3 855

4

Globālā Eiropa

9 569

10 379

11 448

11 062

5

Administrācija

9 666

9 666

10 508

10 124

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

4 015

4 015

4 015

4 015

4 465

4 465

4 280

4 280

6

Kompensācijas

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

567

388

429

180

Kopā

Kopā

160 114

160 114

160 696

160 696

178 468

178 468

173 139

173 139

Budžeta izdevumi: maksājumi pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

Budžeta izdevumi: maksājumi pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Pieejamās
  apropriācijas
  kopā | Veiktie maksājumi |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 66 624 | 66 733 | 80 917 | 75 876 |
| | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 20 097 | 20 155 | 25 073 | 21 408 |
| | 1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 46 527 | 46 578 | 55 844 | 54 468 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 56 084 | 56 241 | 59 648 | 58 046 |
| | t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43 189 | 43 180 | 45 436 | 44 310 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 2 981 | 3 013 | 3 305 | 3 108 |
| 4 | Globālā Eiropa | 8 906 | 8 813 | 10 788 | 9 519 |
| 5 | Administrācija | 9 666 | 9 667 | 11 355 | 9 944 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 015 | 4 015 | 4 963 | 4 140 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 420 | 302 | 340 | 180 |
| | Kopā | 144 681 | 144 768 | 166 353 | 156 673 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Pieejamās

apropriācijas

kopā

Veiktie maksājumi

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

66 624

66 733

80 917

75 876

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

20 097

20 097

20 155

20 155

25 073

25 073

21 408

21 408

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

46 527

46 527

46 578

46 578

55 844

55 844

54 468

54 468

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

56 084

56 241

59 648

58 046

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 189

43 189

43 180

43 180

45 436

45 436

44 310

44 310

3

Drošība un pilsonība

2 981

3 013

3 305

3 108

4

Globālā Eiropa

8 906

8 813

10 788

9 519

5

Administrācija

9 666

9 667

11 355

9 944

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

4 015

4 015

4 015

4 015

4 963

4 963

4 140

4 140

6

Kompensācijas

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

420

302

340

180

Kopā

Kopā

144 681

144 681

144 768

144 768

166 353

166 353

156 673

156 673

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI

1.   ES BUDŽETA SISTĒMA

Budžeta konti tiek turēti atbilstīgi Finanšu regulai (FR) un tās piemērošanas noteikumiem. Vispārējais budžets ir instruments, ar kuru katru gadu nosaka un apstiprina Savienības ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar maksimālajiem apmēriem un citiem noteikumiem, kas paredzēti daudzgadu finanšu shēmā, atbilstoši tiesību aktiem par daudzgadu programmām, kas pieņemtas saskaņā ar minēto shēmu.

1.1.   DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM

DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | Kopā |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme |

Miljonos EUR

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

2018. g.

2019. g.

2020. g.

Kopā

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1.a

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija |
| --- | --- |

1.b

Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi |
| --- | --- |

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

44 241

44 241

44 264

44 264

308 734

308 734

| 3. | Drošība un pilsonība |
| --- | --- |

3.

Drošība un pilsonība

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globālā Eiropa |
| --- | --- |

4.

Globālā Eiropa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

t. sk.: iesāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iesāžu administratīvie izdevumi

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatīvā rezerve |
| --- | --- |

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Īpaši instrumenti |
| --- | --- |

9.

Īpaši instrumenti

—

—

—

—

—

—

—

—

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksājumu apropriācijas kopā

Maksājumu apropriācijas kopā

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

142 906

142 906

154 565

154 565

159 235

159 235

162 406

162 406

1 026 287

1 026 287

Tabulā iepriekš ir parādītas daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksimālās summas faktiskajās cenās. 2018. gads bija piektais finanšu gads, uz kuru attiecās 2014.–2020. gada DFS. Kopējais maksimālais apmērs saistību apropriācijām 2018. gadā bija 159,514 miljardi EUR, kas atbilst 1,02 % no ES NKI, savukārt atbilstīgais maksājumu apropriāciju maksimālais apmērs bija 154,565 miljardi EUR jeb 0,98 % no ES NKI visā 2018. budžeta gadā.

Saistībā ar 2014.–2020. gada DFS ir panākta vienošanās par jauniem elastīguma noteikumiem. Viens no jaunajiem noteikumiem paredz iespēju pārvietot neizmantoto summu, kas atlikusi līdz maksājumu maksimālajam apmēram, uz turpmākajiem gadiem, nākamajam gadam veicamās DFS tehniskās korekcijas ietvaros izmantojot maksājumu vispārējo rezervi. Tādējādi neizmantotā summa no 2016. gada (13,991 miljards EUR faktiskajās cenās) un no 2017. gada (16,414 miljardi EUR faktiskajās cenās) tika pārnesta uz 2018.–2020. gadu, un attiecīgi tika koriģēti maksimālie apmēri 2016.–2020. gadam; skatīt iepriekš minētās DFS tehniskās korekcijas 2018. gadam un tehniskās korekcijas 2019. gadam (COM(2018) 282, 2018. gada 23. maijs).

Komisija 2018. gada 23. maijā pieņēma paziņojumu par finanšu shēmas tehniskajām korekcijām 2019. gadam atbilstoši NKI izmaiņām (EKS 2010) (COM(2018) 282, 2018. gada 23. maijs).

Turpmāk ir sniegts paskaidrojums par dažādajām DFS izdevumu kategorijām.

1. izdevumu kategorija – Gudra un iekļaujoša izaugsme

1. izdevumu kategorija – Gudra un iekļaujoša izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās:

| 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijai, izglītībai un apmācībai, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām; |
| --- | --- |

1.a

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijai, izglītībai un apmācībai, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām;

| 1.b | Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
| --- | --- |

1.b

Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību.

2. izdevumu kategorija – Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

2. izdevumu kategorija – Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

2. izdevumu kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši programmu LIFE+.

3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsonība

3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsonība

3. izdevumu kategorija (Drošība un pilsonība) atspoguļo augošo nozīmi, kāda ir jomām, kurās ES ir noteikti īpaši uzdevumi, proti, tieslietām un iekšlietām, robežu aizsardzībai, imigrācijas un patvēruma politikai, sabiedrības veselībai un patērētāju tiesību aizsardzībai, kultūrai, jaunatnei, informācijai un dialogam ar pilsoņiem.

4. izdevumu kategorija – Globālā Eiropa

4. izdevumu kategorija – Globālā Eiropa

4. izdevumu kategorijā ietilpst visas ārējās darbības, tostarp sadarbība attīstības jomā, humānā palīdzība, pirmspievienošanās un kaimiņattiecību instrumenti. EAF netiek iekļauts ES budžetā un neietilpst DFS.

5. izdevumu kategorija – Administrācija

5. izdevumu kategorija – Administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēm, izņemot Komisiju, visus izdevumus veido administratīvās izmaksas.

6. izdevumu kategorija – Kompensācijas

6. izdevumu kategorija – Kompensācijas

Saskaņā ar politisko vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātājām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārskaitījumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

9. izdevumu kategorija – Īpaši instrumenti

9. izdevumu kategorija – Īpaši instrumenti

Elastības mehānismi ļauj ES mobilizēt nepieciešamos līdzekļus, lai reaģētu uz neparedzētiem notikumiem, piemēram, krīzēm un ārkārtas situācijām. To darbības joma, finanšu piešķīrums un darbības nosacījumi paredzēti DFS regulā un Iestāžu nolīgumā. Pašreizējā izdevumu samazināšanas kontekstā tie arī nodrošina iespēju ar budžeta resursiem reaģēt uz mainīgajām prioritātēm, lai katrs euro tiktu izmantots tur, kur tas visvairāk nepieciešams. Lielākā daļa elastības mehānismu tāpēc ir ārpus DFS, un finansējumu var mobilizēt, pārsniedzot izdevumu maksimālos apjomus.

1.2.   SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS)

SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS)

DFS izdevumu kategorijas ir sadalītas sīkākās izdevumu kategorijās, kas atbilst galvenajām izdevumu programmām (piemēram, “Apvārsnis 2020”, Erasmus+ utt.). Juridiskais pamats budžeta izpildei tiek pieņemts šajā programmu līmenī. Programmas ir parastais formāts, kas tiek izmantots ziņošanai par īstenošanu un rezultātiem. Tabulas par katru programmu ir pieejamas budžeta izpildes pārskatos (skatīt 4.6.–4.10. tabulu turpmāk).

4.6.–4.10.

1.3.   GADA BUDŽETS

GADA BUDŽETS

Komisija katru gadu aplēš visus iestāžu gada ieņēmumus un izdevumus un sagatavo budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz budžeta projektu, Padome izklāsta savu nostāju, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par kopīgā budžeta projekta galīgo pieņemšanu, un tādējādi budžets kļūst izpildāms. Attiecīgā gada laikā pieņem budžeta grozījumus. Par budžeta izpildi galvenokārt atbild Komisija.

Komisijas budžeta struktūru veido administratīvās un darbības apropriācijas. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā ir nodalītas divu veidu apropriācijas – nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (tās atbilst gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas izmanto, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas tiek iedalītas saistību un maksājumu apropriācijās:

| — | saistību apropriācijas – sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas vairākiem gadiem atbilstošos gada maksājumos, ja tas paredzēts pamataktā, |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas – sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas vairākiem gadiem atbilstošos gada maksājumos, ja tas paredzēts pamataktā,

| — | maksājumu apropriācijas – sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas – sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

Pārskatos šāda veida finansējums tiek sagrupēts divos galvenajos posteņos:

| — | galīgās pieņemtās budžeta apropriācijas un |
| --- | --- |

—

galīgās pieņemtās budžeta apropriācijas un

| — | papildu apropriācijas, kurās iekļauti:






  — | pārnesumi no iepriekšējā gada (Finanšu regula ļauj dažos gadījumos pārnest neiztērētās summas no iepriekšējā gada uz kārtējo gadu) un |
| --- | --- | --- |

—

papildu apropriācijas, kurās iekļauti:

—

pārnesumi no iepriekšējā gada (Finanšu regula ļauj dažos gadījumos pārnest neiztērētās summas no iepriekšējā gada uz kārtējo gadu) un

| — | piešķirtie ieņēmumi no atmaksātajām summām, trešo personu/valstu iemaksas ES programmās un darbs, kas veikts trešo personu labā, tiek tieši iedalīts attiecīgajās budžeta izdevumu pozīcijās un veido trešo finansējuma pīlāru. |
| --- | --- |

—

piešķirtie ieņēmumi no atmaksātajām summām, trešo personu/valstu iemaksas ES programmās un darbs, kas veikts trešo personu labā, tiek tieši iedalīts attiecīgajās budžeta izdevumu pozīcijās un veido trešo finansējuma pīlāru.

Visi finansējuma veidi kopā veido pieejamās apropriācijas.

1.4.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

1.4.1.   
  Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Lielākā daļa ieņēmumu ir no pašu resursiem, kas sastāv no šādām kategorijām:

| 1) | tradicionālie pašu resursi (TPR) – parasti veido +/–14 % no pašu resursu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

1)

tradicionālie pašu resursi (TPR) – parasti veido +/–14 % no pašu resursu ieņēmumiem;

| 2) | pievienotās vērtības nodokļa (PVN) resursi – parasti veido apmēram 12 % no pašu resursu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

2)

pievienotās vērtības nodokļa (PVN) resursi – parasti veido apmēram 12 % no pašu resursu ieņēmumiem;

| 3) | nacionālā kopienākuma (NKI) resursi – parasti veido +/–74 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

3)

nacionālā kopienākuma (NKI) resursi – parasti veido +/–74 % no pašu resursu ieņēmumiem.

Pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumā 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (2014. gada ORD). Lēmums stājās spēkā 2016. gada 1. oktobrī un tiek piemērots ar atpakaļejošu spēku no 2014. gada 1. janvāra.

Kopējā pašu resursu summa, kas Savienībai piešķirta gada maksājumu apropriāciju segšanai, nepārsniedz 1,20 % no visu dalībvalstu NKI summas.

1.4.2.   
  Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Tradicionālos pašu resursus (TPR) veido muitas nodokļi (ko piemēro importam no trešām valstīm) un cukura nodevas (ko maksā cukura ražotāji, lai finansētu izdevumus par kopējo cukura tirgus organizāciju), ko piemēro ekonomikas dalībniekiem, un dalībvalstis tos iekasē ES vārdā. Tomēr dalībvalstis patur 20 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu kontiem:

| — | parastajos kontos, kas paredzēti Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 6. panta 3. punktā, – visas atgūtās vai garantētās summas, |
| --- | --- |

—

parastajos kontos, kas paredzēti Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 6. panta 3. punktā, – visas atgūtās vai garantētās summas,

| — | atsevišķajos kontos, kas arī paredzēti iepriekš minētajā pantā, – visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

atsevišķajos kontos, kas arī paredzēti iepriekš minētajā pantā, – visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Tradicionālie pašu resursi dalībvalstij jāieskaita Komisijas kontā valsts kasē vai valsts centrālajā bankā ne vēlāk kā pirmajā darbdienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā maksājumtiesības konstatētas (vai – atsevišķa konta gadījumā – atgūtas attiecīgās summas).

1.4.3.   
  Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

Pievienotās vērtības nodokli (PVN) piemēro dalībvalstu PVN bāzei, un bāzes šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Tomēr PVN bāze ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. Tiek piemērota vienāda PVN likme 0,30 % apmērā, izņemot 2014.–2020. gada periodam, kad piesaistīšanas likme Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai ir noteikta 0,15 % apmērā.

1.4.4.   
  Nacionālais kopienākums (NKI)

Nacionālais kopienākums (NKI)

Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai finansētu to budžeta daļu, kuru nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI piemēro vienu un to pašu procentu likmi, un to nosaka saskaņā ar ES noteikumiem.

PVN resursus un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz attiecīgo bāzu prognozēm, ko izstrādā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Šīs prognozes pēc tam pārskata un atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus. Pozitīvās vai negatīvās starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm, Komisija pieprasa dalībvalstīm nodrošināt līdz pirmajai jūnija darbdienai otrajā gadā, kurš seko attiecīgajam budžeta gadam. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi aplēst. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgie PVN un NKI resursi tiek pieprasīti saistībā ar PVN un NKI atlikumiem vai izmantojot atsevišķus līdzekļu pieprasījumus.

1.4.5.   
  AK korekcija

AK korekcija

Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu par labu Apvienotajai Karalistei (samazinot Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus un palielinot citu dalībvalstu maksājumus) Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā). Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei ir noteikts mazāks finansējums Apvienotās Karalistes korekcijai (kas nav lielāks par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas).

1.4.6.   
  Bruto samazinājums

Bruto samazinājums

Eiropadome 2013. gada 7. un 8. februārī secināja, ka Dānijai, Nīderlandei un Zviedrijai būtu jāpiemēro bruto samazinājums gada iemaksai, kuras pamatā ir NKI, 2014.–2020. gada periodam, savukārt Austrijai uz NKI bāzētajai gada iemaksai tika piemērots bruto samazinājums tikai 2014.–2016. gada periodam. Gada samazinājumi ir šādi: Dānijai 130 miljoni EUR, Nīderlandei 695 miljoni EUR un Zviedrijai 185 miljoni EUR.

1.5.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU APRĒĶINS

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU APRĒĶINS

ES budžeta izpildes rezultāti tiek atdoti dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm jāmaksā attiecīgajā gadā.

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir summas, ko gada laikā dalībvalstu valdības ieskaita Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumos tiek iekļauts arī budžeta izpildes rezultāts iepriekšējā finanšu gadā. Pārējie ieņēmumi, kurus grāmato kontos, ir summas, kas faktiski saņemtas gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos tiek iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. ELGF gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no N – 1 gada 16. oktobra līdz N gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz N + 1 gada 31. janvārim. Par ELGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultātos ietver divus elementus: ES rezultātu un Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātus. Saskaņā ar 1. panta 1. punktu Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 608/2014, ar ko nosaka pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus, minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā finanšu gadā, un |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā finanšu gadā, un

| — | uz kārtējā gada apropriāciju pamata veiktajiem kopējiem maksājumiem, kam pieskaitīta tā paša gada apropriāciju kopsumma, kura pārnesta uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

—

uz kārtējā gada apropriāciju pamata veiktajiem kopējiem maksājumiem, kam pieskaitīta tā paša gada apropriāciju kopsumma, kura pārnesta uz nākamo gadu.

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto atcelto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada, |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto atcelto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada,

| — | piešķirto ieņēmumu attīstību un |
| --- | --- |

—

piešķirto ieņēmumu attīstību un

| — | gada laikā iegrāmatoto neto valūtas maiņas kursa peļņu vai zaudējumus. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto neto valūtas maiņas kursa peļņu vai zaudējumus.

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas kā papildu apropriācijas attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada N gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu N – 1 budžeta izpildes pārskatos. Apropriācijas, kas ir atkārtoti pieejamas pēc maksājumu atmaksas kontā, netiek ņemtas vērā, aprēķinot budžeta izpildes rezultātu.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana, kuras ir pārnestas no iepriekšējā gada, rāda tādu apropriāciju atcelšanu, kuras ir pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam.

1.6.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2018. g. | 2017. g. |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | 13 918 | 8 082 |
| Ieņēmumi | | |
| Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības | (6 220 ) | (4 408 ) |
| Iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības | 9 331 | 10 739 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (4 015 ) | (257) |
| Izdevumi | | |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 4 511 | 3 725 |
| Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā | (6 086 ) | (3 574 ) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (8 634 ) | (12 059 ) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (2 941 ) | (3 373 ) |
| Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana | 2 098 | 1 784 |
| Uzkrājumu pārmaiņas | 3 567 | 6 752 |
| Citi | (4 175 ) | (6 676 ) |
| Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK | 448 | (179) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 1 802 | 555 |

Miljonos EUR

2018. g.

2017. g.

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

13 918

13 918

8 082

8 082

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības

Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības

(6 220 )

(6 220 )

(4 408 )

(4 408 )

Iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības

Iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības

9 331

9 331

10 739

10 739

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(4 015 )

(4 015 )

(257)

(257)

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

Uzkrātie izdevumi (neto)

4 511

4 511

3 725

3 725

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

(6 086 )

(6 086 )

(3 574 )

(3 574 )

Priekšfinansējuma neto ietekme

Priekšfinansējuma neto ietekme

(8 634 )

(8 634 )

(12 059 )

(12 059 )

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(2 941 )

(2 941 )

(3 373 )

(3 373 )

Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana

Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana

2 098

2 098

1 784

1 784

Uzkrājumu pārmaiņas

Uzkrājumu pārmaiņas

3 567

3 567

6 752

6 752

Citi

Citi

(4 175 )

(4 175 )

(6 676 )

(6 676 )

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK

448

448

(179)

(179)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

1 802

1 802

555

555

Saskaņā ar Finanšu regulu gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem, bet budžeta izpildes rezultāti ir balstīti uz mainītiem naudas plūsmas grāmatvedības noteikumiem. Tā kā budžeta izpildes rezultāti un saimnieciskās darbības rezultāti aptver vienus un tos pašus pamatā esošos darījumus, šādi tos var lietderīgi kontrolēt, lai pārliecinātos par to saskaņojamību.

Saskaņojamie posteņi – ieņēmumi

Saskaņojamie posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par maksājumtiesībām, kuras konstatētas attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajām maksājumtiesībām. Tāpēc kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultātiem, jo tās nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības saskaņošanas nolūkā jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātiem.

Uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie lauksaimniecības ieņēmumi, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gadā uzkrāto ieņēmumu apvērse.

Saskaņojamie posteņi – izdevumi

Saskaņojamie posteņi – izdevumi

Uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu noslēguma mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots Komisijai. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos izdevumus, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gadā uzkrāto izdevumu apvērse. Kārtējā gadā veikti maksājumi, kas attiecas uz iepriekšējos gados iegrāmatotiem rēķiniem, ir iekļauti kārtējā gada budžeta izdevumos un šā iemesla dēļ saskaņošanas nolūkos ir jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir turpmāk norādīto faktoru kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem, un 2) priekšfinansējuma summu dzēšana ar kārtējā gadā apstiprinātajām attiecināmajām izmaksām. Pēdējais no tiem ir izdevumi uzkrājumu izteiksmē, bet ne budžeta kontos, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts kā budžeta izdevumi.

Papildus maksājumiem, kas veikti uz attiecīgā gada apropriāciju pamata, minētā gada apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu, arī ir jāņem vērā, aprēķinot attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātus (saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 608/2014 1. panta 1. punktu). Tas pats attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā no apropriācijām, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem, un uz neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšanu.

Uzkrājumu pārmaiņas attiecas uz gada beigu aplēsēm finanšu pārskatos (galvenokārt darbinieku pabalsti), kuras neietekmē budžeta kontus. Citas saskaņojamās summas ietver dažādus elementus, piemēram, aktīvu amortizāciju/nolietojumu, aktīvu iegādi, kapitāla nomas maksājumus un finansiālo līdzdalību, kuriem ir atšķirīga budžeta un uzkrājumu grāmatvedība.

2.   2018. GADA ES BUDŽETA IZPILDE: KOMENTĀRS

2.1.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Sākotnēji pieņemtajā ES budžetā, kuru parakstīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs 2017. gada 30. novembrī, maksājumu apropriāciju summa bija 144,681 miljards EUR, un no pašu resursiem finansējamais kopējais apjoms bija 142,832 miljardi EUR. Ieņēmumu un izdevumu aplēses sākotnējā budžetā parasti tiek koriģētas budžeta gadā, un šādas pārmaiņas tiek norādītas budžeta grozījumos. Korekcijas pašu resursos, kuru pamatā ir NKI, nodrošina, ka budžetā paredzētie ieņēmumi precīzi atbilst budžetā paredzētajiem izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) jābūt līdzsvarā.

2018. gadā tika pieņemti seši budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, galīgie apstiprinātie ieņēmumi 2018. gadā bija 144 767,9 miljoni EUR un no pašu resursiem finansētā kopējā summa bija (142 363,7 miljoni EUR). Galvenais faktors, kas veicināja dalībvalstu iemaksu samazināšanos 2018. gadā, bija pārpalikums no iepriekšējā finanšu gada (555,5 miljoni EUR), ko nedaudz kompensēja maksājumu apropriāciju neto palielinājums (86,9 miljoni EUR).

Kas attiecas uz pašu resursu rezultātiem – iekasētie tradicionālie pašu resursi bija ļoti līdzīgi prognozētajām summām. Tas ir galvenokārt tāpēc, ka laikā, kad tika izstrādāts budžeta grozījums Nr. 6/2018, tika mainītas budžeta aplēses (pamatojoties galvenokārt uz 2018. gada pavasara prognozēm).

Dalībvalstu veiktie galīgie PVN un NKI maksājumi arī gandrīz atbilda galīgā budžeta aplēsēm. Atšķirību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām rada atšķirība starp euro maiņas kursu, kas tika izmantots budžeta vajadzībām, un spēkā esošo maiņas kursu laikā, kad dalībvalstis, kas nav EMS sastāvā, faktiski veica maksājumus.

Attiecībā uz PVN un NKI atlikumiem noteikumi ir izklāstīti Regulas par pieejamību (Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014) 10.b pantā. Procedūra neparedz budžeta grozījumu, tāpēc Komisija tieši prasa dalībvalstīm samaksāt neto summas. Šīs ieskaita sistēmas dēļ nebija gandrīz nekādas ietekmes uz ES budžetu.

Pozīcija “Iemaksas un atmaksa saistībā ar ES nolīgumiem un programmām” galvenokārt attiecas uz ieņēmumiem no finanšu korekcijām (ESIF, ELGF un ELFLA), trešo valstu dalību pētniecības programmās, lauksaimniecības fondu grāmatojumu noskaidrošanu un citām iemaksām un atmaksu saistībā ar ES programmām/darbībām. Ievērojamu daļu no šīs kopējās summas veido iezīmēti ieņēmumi, kā rezultātā izdevumos parasti tiek ierakstītas papildu apropriācijas. 2018. gadā šo iemaksu kopējā summa bija 12,8 miljardi EUR.

Ieņēmumi no naudas sodiem pamatā attiecas uz naudas sodiem, kas piemēroti konkurences jomā.

2.2.   IZDEVUMI

IZDEVUMI

2018. gada budžeta mērķis bija panākt pareizo līdzsvaru starp pašreizējo programmu īstenošanu un jaunāku problēmu risināšanu. Tāpēc tas tika izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējos gados noteiktajām saistībām un izmantojot esošās iespējas reaģēt uz problēmām atbilstīgi 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmai (DFS). 2014.–2020. gada DFS vidusposma pārskatīšanas rezultātā ir palielinājušās iespējas ar ES budžetu risināt problēmas un apmierināt turpmākās vajadzības.

Atbilstoši DFS paredzētajai gada attīstībai budžeta projektā rosināto apropriāciju summa tika noteikta kā 160,7 miljardi EUR (par 1,4 % vairāk nekā 2017. gada budžetā) saistībās un 144,7 miljardi EUR (8 %) maksājumos, kas atbilst attiecīgi 1,02 % un 0,92 % no ES NKI. Kas attiecas uz maksājumiem – neierasti lielā maksājumu uzkrāšanās, kas bija vērojama DFS sākumā, tika novērsta 2016. gadā, un tika prognozēts, ka daudzas programmas sasniegs optimālo tempu, jo īpaši budžeta 1.b pozīcijā “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”.

Komisija 2018. gadā nenāca klajā ar būtiskām korekcijām, ko ieviestu, grozot budžetu. Vienīgās ierosinātās korekcijas bija budžeta grozījumā Nr. 6, kur tika koriģēts maksājumu un saistību apropriāciju līmenis, lai to vairāk pielāgotu aplēstajām vajadzībām saistībā ar vispārējo pārvietojumu.

2018. gada pieejamo apropriāciju īstenošana

2018. gada pieejamo apropriāciju īstenošana

2018. gadā izpildes rādītājs visiem apropriāciju veidiem (budžeta, pārnestajām no 2017. gada un piešķirtajiem ieņēmumiem) bija 97 % saistību sadaļā un 94 % maksājumu sadaļā. No budžeta piešķirtās apropriācijas tika pilnībā īstenotas 2018. gadā (99,9 % saistību apropriācijās un 98,5 % maksājumu apropriācijās). Ja pieņem, ka tiks pilnībā iztērētas summas, kas pārnestas uz 2019. gadu, īstenošanas rādītājs palielinās līdz 99,8 % saistību apropriācijām un līdz 99,7 % maksājumu apropriācijām.

Visās budžeta pozīcijās tika sasniegts augsts izpildes līmenis. Attiecībā uz īpašajiem instrumentiem pilnīga īstenošana nav mērķis, jo tos piesaista tikai krīzes vai neparedzētu apstākļu gadījumos.

Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības

2018. gada beigās neizpildīto saistību (RAL, saistību summas, kuras vēl nav samaksātas) summa bija 281,2 miljardi EUR. RAL palielinājums sasniedza 13,5 miljardus EUR un bija mazāks, nekā prognozēts, kopējās ietekmes dēļ, ko radīja papildu saistību apropriācijas no budžeta grozījuma Nr. 3 (saistībā ar Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā paplašināšanu) un tas, ka saistību un maksājumu apropriācijas, kas izriet no visu veidu avotiem, t. i., apropriācijas, par kurām nobalsots, apropriācijas, kuras pārnestas no 2017. gada, un piešķirto ieņēmumu apropriācijas, tika īstenotas labāk, nekā bija plānots.

Sīkāku analīzi par budžeta korekcijām, to veikšanas kontekstu, pamatojumu un ietekmi skatīt Komisijas ziņojuma par budžeta un finanšu pārvaldību 2018. gadā A daļā “Pārskats budžeta līmenī” un B daļā, kur aplūkota katra daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija.

Budžeta izpildes rezultāti

Budžeta izpildes rezultāti

Salīdzinājumā ar 2017. gada budžeta izpildes rezultātu, kas bija vēsturiski zems, proti, 0,56 miljardi EUR, 2018. gada budžeta izpildes rezultāts ir augstāks un sasniedz 1,8 miljardus EUR; tas izriet galvenokārt no ieņēmumiem, jo 2018. gadā ieņēmumi no iemaksām un atmaksu saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām bija ievērojami (12,8 miljardi EUR). Maksājumu apropriācijas tika gandrīz pilnībā izpildītas (94 %), neiztērētās summas (5 %) tika atļauts pārnest uz 2019. gadu, un neizmantotā summa nav ievērojama.

3.   ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

3.1.   KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| Ienākumu apropriācijas | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nav samaksāts | Nosaukums |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējā gada | Pārnestās summas | Kopā | Par kārtējā
  gada
  maksājumtiesībām | Par
  pārnestajām
  maksājumtiesībām | Kopā |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 | 7 | 8 = 6 + 7 | 9 = 8/2 | 10 = 5 – 8 |
| 1 | Pašu resursi | 142 832 | 142 364 | 142 334 | 39 | 142 373 | 142 329 | 0 | 142 330 | 100 % | 44 |
| 3 | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | — | 556 | 581 | — | 581 | 581 | — | 581 | 105 % | — |
| 4 | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām | 1 547 | 1 547 | 1 541 | 11 | 1 552 | 1 531 | 11 | 1 542 | 100 % | 10 |
| 5 | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 45 | 45 | 559 | 24 | 583 | 545 | 18 | 563 | 1 250 % | 20 |
| 6 | Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām | 110 | 110 | 13 021 | 324 | 13 346 | 12 619 | 157 | 12 777 | 11 615 % | 569 |
| 7 | Kavējuma procenti un soda naudas | 115 | 115 | 6 778 | 7 814 | 14 592 | 897 | 576 | 1 473 | 1 281 % | 13 119 |
| 8 | Aizdevumu un aizņēmumu operācijas | 6 | 6 | 24 | 15 | 39 | 24 | 15 | 39 | 631 % | — |
| 9 | Dažādi ieņēmumi | 25 | 25 | 17 | 6 | 24 | 12 | 1 | 13 | 53 % | 10 |
| | Kopā | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

Miljonos EUR

Ienākumu apropriācijas

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nav samaksāts

Nosaukums

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējā gada

Pārnestās summas

Kopā

Par kārtējā

gada

maksājumtiesībām

Par

pārnestajām

maksājumtiesībām

Kopā

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6

7

8 = 6 + 7

9 = 8/2

10 = 5 – 8

1

Pašu resursi

142 832

142 364

142 334

39

142 373

142 329

0

142 330

100 %

44

3

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

—

556

581

—

581

581

—

581

105 %

—

4

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām

1 547

1 547

1 541

11

1 552

1 531

11

1 542

100 %

10

5

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

45

45

559

24

583

545

18

563

1 250 %

20

6

Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām

110

110

13 021

324

13 346

12 619

157

12 777

11 615 %

569

7

Kavējuma procenti un soda naudas

115

115

6 778

7 814

14 592

897

576

1 473

1 281 %

13 119

8

Aizdevumu un aizņēmumu operācijas

6

6

24

15

39

24

15

39

631 %

—

9

Dažādi ieņēmumi

25

25

17

6

24

12

1

13

53 %

10

Kopā

Kopā

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

4.   ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE

4.1.   DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 +4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 +10 + 11 |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 22 001 | (2) | 22 000 | 4 | 3 861 | 25 864 | 20 097 | 57 | 20 155 | 108 | 4 811 | 25 073 |
| | 1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 55 532 | — | 55 532 | 119 | 8 133 | 63 785 | 46 527 | 51 | 46 578 | 13 | 9 253 | 55 844 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| | t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4 | Globālā Eiropa | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5 | Administrācija | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Kopā | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 +4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 +10 + 11

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

77 534

(2)

77 532

123

11 994

89 649

66 624

108

66 733

120

14 064

80 917

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

22 001

22 001

(2)

(2)

22 000

22 000

4

4

3 861

3 861

25 864

25 864

20 097

20 097

57

57

20 155

20 155

108

108

4 811

4 811

25 073

25 073

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

55 532

55 532

—

55 532

55 532

119

119

8 133

8 133

63 785

63 785

46 527

46 527

51

51

46 578

46 578

13

13

9 253

9 253

55 844

55 844

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59 285

(46)

59 239

451

2 729

62 419

56 084

157

56 241

663

2 744

59 648

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 235

43 235

(1)

(1)

43 233

43 233

451

451

1 601

1 601

45 284

45 284

43 189

43 189

(9)

(9)

43 180

43 180

656

656

1 601

1 601

45 436

45 436

3

Drošība un pilsonība

3 493

(1)

3 492

247

276

4 015

2 981

32

3 013

16

276

3 305

4

Globālā Eiropa

9 569

810

10 379

64

1 005

11 448

8 906

(93)

8 813

315

1 659

10 788

5

Administrācija

9 666

—

9 666

11

832

10 508

9 666

0

9 667

854

834

11 355

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

4 015

4 015

—

4 015

4 015

11

11

439

439

4 465

4 465

4 015

4 015

—

4 015

4 015

507

507

441

441

4 963

4 963

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

567

(179)

388

—

41

429

420

(118)

302

0

38

340

Kopā

Kopā

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.2.   DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Pieejamās
  apropr.
  kopā | Uzņemtās saistības | Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnestas atbilstoši lēmumam | Kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3+ 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 +11 + 12 |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 25 864 | 21 988 | 4 | 1 780 | 23 773 | 92 % | 2 080 | 0 | 2 081 | 11 | 0 | 0 | 11 |
| | 1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 63 785 | 55 525 | 110 | 7 949 | 63 585 | 100 % | 184 | — | 184 | 7 | 9 | — | 16 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| | t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Globālā Eiropa | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Administrācija | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Kopā | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Pieejamās

apropr.

kopā

Uzņemtās saistības

Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnestas atbilstoši lēmumam

Kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5 = 2 + 3+ 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 +11 + 12

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

89 649

77 514

114

9 729

87 357

97 %

2 265

0

2 265

18

9

0

27

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

25 864

25 864

21 988

21 988

4

4

1 780

1 780

23 773

23 773

92 %

92 %

2 080

2 080

0

0

2 081

2 081

11

11

0

0

0

0

11

11

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

63 785

63 785

55 525

55 525

110

110

7 949

7 949

63 585

63 585

100 %

100 %

184

184

—

184

184

7

7

9

9

—

16

16

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

62 419

58 774

442

1 344

60 560

97 %

1 385

460

1 845

6

9

—

15

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

45 284

45 284

42 771

42 771

442

442

1 152

1 152

44 364

44 364

98 %

98 %

449

449

460

460

908

908

3

3

9

9

—

11

11

3

Drošība un pilsonība

4 015

3 491

247

118

3 855

96 %

158

—

158

2

—

0

2

4

Globālā Eiropa

11 448

10 377

64

621

11 062

97 %

383

—

383

2

—

0

2

5

Administrācija

10 508

9 545

7

572

10 124

96 %

259

1

260

119

5

0

124

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

4 465

4 465

3 939

3 939

7

7

334

334

4 280

4 280

96 %

96 %

105

105

0

0

105

105

76

76

5

5

0

0

81

81

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

429

180

—

—

180

42 %

41

64

104

144

—

—

144

Kopā

Kopā

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.3.   DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Pieejamās
  apropr.
  kopā | Veiktie maksājumi | Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | Autom. pārnestas | Pārnestas atbilstoši lēmum. | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 +3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 +8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 +12 + 13 |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 25 073 | 19 993 | 97 | 1 318 | 21 408 | 85 % | 117 | 3 | 3 492 | 3 612 | 41 | 11 | 1 | 53 |
| | 1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 55 844 | 46 547 | 10 | 7 912 | 54 468 | 98 % | 13 | — | 1 341 | 1 354 | 18 | 3 | — | 21 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| | t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4 | Globālā Eiropa | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5 | Administrācija | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Kopā | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Pieejamās

apropr.

kopā

Veiktie maksājumi

Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

Autom. pārnestas

Pārnestas atbilstoši lēmum.

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5 = 2 +3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 +8 + 9

11

12

13

14 = 11 +12 + 13

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

80 917

66 540

107

9 230

75 876

94 %

130

3

4 833

4 966

59

14

1

74

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

25 073

25 073

19 993

19 993

97

97

1 318

1 318

21 408

21 408

85 %

85 %

117

117

3

3

3 492

3 492

3 612

3 612

41

41

11

11

1

1

53

53

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

55 844

55 844

46 547

46 547

10

10

7 912

7 912

54 468

54 468

98 %

98 %

13

13

—

1 341

1 341

1 354

1 354

18

18

3

3

—

21

21

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59 648

55 576

643

1 827

58 046

97 %

193

460

918

1 570

13

20

—

33

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

45 436

45 436

42 533

42 533

636

636

1 142

1 142

44 310

44 310

98 %

98 %

186

186

460

460

459

459

1 104

1 104

2

2

20

20

—

22

22

3

Drošība un pilsonība

3 305

2 980

11

117

3 108

94 %

9

—

159

167

25

5

0

29

4

Globālā Eiropa

10 788

8 711

310

498

9 519

88 %

65

—

1 161

1 226

37

5

0

42

5

Administrācija

11 355

8 731

768

445

9 944

88 %

818

2

389

1 209

120

82

1

203

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

4 963

4 963

3 435

3 435

446

446

259

259

4 140

4 140

83 %

83 %

508

508

0

0

182

182

690

690

76

76

58

58

—

133

133

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

340

157

0

22

180

53 %

0

—

16

16

144

0

—

144

Kopā

Kopā

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.4.   DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības | Kārtējā gada saistības | Kopā neizpildītās saistības gada beigās |
| No iepriekšējā gada pārnestās saist. | Saist. atcelš./
  pārvērtēšana/
  atcelšana | Maksājumi | Gada beigās neizpildītās saist. | Gada laikā uzņemtās saist. | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās neizpildītās saist. |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 1 + 2 + 3 | 5 | 6 | 7 | 8 = 5 + 6 + 7 | 9 = 4 + 8 |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 35 576 | (932) | (13 691 ) | 20 953 | 23 773 | (7 717 ) | (4) | 16 052 | 37 006 |
| | 1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 161 260 | (392) | (53 948 ) | 106 920 | 63 585 | (520) | (0) | 63 064 | 169 985 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| | t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Globālā Eiropa | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5 | Administrācija | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Kopā | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības

Kārtējā gada saistības

Kopā neizpildītās saistības gada beigās

No iepriekšējā gada pārnestās saist.

Saist. atcelš./

pārvērtēšana/

atcelšana

Maksājumi

Gada beigās neizpildītās saist.

Gada laikā uzņemtās saist.

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās neizpildītās saist.

1

2

3

4 = 1 + 2 + 3

5

6

7

8 = 5 + 6 + 7

9 = 4 + 8

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

196 837

(1 323 )

(67 640 )

127 874

87 357

(8 237 )

(4)

79 117

206 991

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

35 576

35 576

(932)

(932)

(13 691 )

(13 691 )

20 953

20 953

23 773

23 773

(7 717 )

(7 717 )

(4)

(4)

16 052

16 052

37 006

37 006

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

161 260

161 260

(392)

(392)

(53 948 )

(53 948 )

106 920

106 920

63 585

63 585

(520)

(520)

(0)

(0)

63 064

63 064

169 985

169 985

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

37 883

(360)

(13 466 )

24 058

60 560

(44 580 )

(0)

15 980

40 037

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

309

309

(14)

(14)

(228)

(228)

67

67

44 364

44 364

(44 082 )

(44 082 )

—

282

282

349

349

3

Drošība un pilsonība

5 194

(107)

(1 781 )

3 306

3 855

(1 327 )

—

2 528

5 834

4

Globālā Eiropa

26 478

(667)

(6 746 )

19 064

11 062

(2 773 )

(1)

8 288

27 352

5

Administrācija

867

(87)

(775)

6

10 124

(9 169 )

(0)

955

961

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

507

507

(61)

(61)

(444)

(444)

2

2

4 280

4 280

(3 695 )

(3 695 )

0

0

584

584

587

587

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

0

(0)

(0)

—

180

(180)

—

0

0

Kopā

Kopā

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.5.   DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| Miljonos EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | < 2012. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. | 2018. g. | Kopā |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 554 | 289 | 1 645 | 2 067 | 2 880 | 4 994 | 8 521 | 16 055 | 37 006 |
| | 1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 801 | 455 | 4 222 | 1 739 | 10 923 | 32 240 | 56 528 | 63 076 | 169 985 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| | t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Globālā Eiropa | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5 | Administrācija | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| 9 | Īpaši instrumenti | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Kopā | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

Miljonos EUR

DFS izdevumu kategorija

< 2012. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

2018. g.

Kopā

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

1 355

744

5 867

3 807

13 803

37 234

65 049

79 131

206 991

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

554

554

289

289

1 645

1 645

2 067

2 067

2 880

2 880

4 994

4 994

8 521

8 521

16 055

16 055

37 006

37 006

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

801

801

455

455

4 222

4 222

1 739

1 739

10 923

10 923

32 240

32 240

56 528

56 528

63 076

63 076

169 985

169 985

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

186

56

461

311

2 138

8 301

12 411

16 173

40 037

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk.: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

—

—

—

0

0

3

3

9

9

55

55

282

282

349

349

3

Drošība un pilsonība

50

67

56

45

118

901

2 069

2 528

5 834

4

Globālā Eiropa

1 065

671

1 526

1 753

2 920

4 697

6 385

8 335

27 352

5

Administrācija

—

—

0

0

—

0

3

957

961

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

587

587

587

587

9

Īpaši instrumenti

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Kopā

Kopā

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

4.6.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Programma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas | |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 +4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 +10 + 11 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 2 038 | — | 2 038 | — | 89 | 2 127 | 1 828 | 151 | 1 979 | — | 89 | 2 068 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 808 | — | 808 | — | 169 | 977 | 718 | 192 | 910 | 2 | 259 | 1 171 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 376 | — | 376 | — | 50 | 426 | 501 | 148 | 649 | 1 | 50 | 699 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 630 | — | 630 | — | 15 | 645 | 608 | (47) | 561 | 2 | 15 | 577 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 43 | — | 43 | — | — | 43 | 33 | — | 33 | — | — | 33 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 141 | — | 141 | — | — | 141 | 152 | 44 | 196 | — | — | 196 |
| | “Apvārsnis 2020” | 11 212 | 5 | 11 217 | — | 2 190 | 13 407 | 10 901 | (332) | 10 570 | 67 | 3 116 | 13 753 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 356 | (3) | 353 | — | 123 | 475 | 315 | (24) | 291 | 20 | 151 | 462 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 354 | 0 | 354 | — | 49 | 403 | 253 | 2 | 255 | 2 | 97 | 355 |
| | Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+) | 2 315 | — | 2 315 | — | 427 | 2 741 | 2 146 | 103 | 2 249 | 7 | 441 | 2 697 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 132 | — | 132 | — | 11 | 143 | 118 | (1) | 117 | 2 | 10 | 129 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 135 | 4 | 139 | — | 7 | 146 | 125 | (1) | 124 | 0 | 7 | 132 |
| | EISI – enerģija | 680 | — | 680 | — | 6 | 686 | 218 | 43 | 261 | 1 | 6 | 267 |
| | EISI – transports | 1 898 | 0 | 1 898 | — | 165 | 2 063 | 1 163 | (103) | 1 060 | 2 | 90 | 1 151 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 170 | (1) | 170 | 4 | 5 | 178 | 142 | (53) | 89 | 0 | 4 | 94 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | — | — | — | — | 53 | 53 | 210 | (52) | 158 | — | 48 | 205 |
| | Decentralizētās aģentūras | 316 | (5) | 311 | — | 25 | 336 | 318 | (11) | 307 | — | 25 | 332 |
| | Citas darbības un programmas | 176 | (2) | 174 | — | 473 | 647 | 153 | 19 | 172 | 1 | 400 | 573 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 92 | (0) | 91 | — | 1 | 93 | 78 | (25) | 52 | — | 1 | 53 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 129 | (0) | 129 | — | 4 | 133 | 117 | 5 | 122 | — | 4 | 125 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 27 012 | (53) | 26 960 | 96 | 4 223 | 31 279 | 23 388 | 749 | 24 137 | — | 4 722 | 28 858 |
| | Pārejas reģioni | 5 739 | (10) | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 4 040 | (605) | 3 435 | — | 939 | 4 374 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 8 427 | 41 | 8 468 | — | 1 370 | 9 837 | 7 394 | (21) | 7 373 | — | 1 907 | 9 280 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 226 | — | 226 | — | 32 | 258 | 169 | 88 | 257 | — | 32 | 289 |
| | Kohēzijas fonds | 9 394 | — | 9 394 | — | 1 325 | 10 719 | 8 456 | (272) | 8 184 | — | 1 264 | 9 448 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 1 934 | — | 1 934 | 23 | 248 | 2 205 | 1 235 | (160) | 1 074 | — | 148 | 1 222 |
| | Tehniskā palīdzība | 230 | 22 | 252 | — | 2 | 253 | 200 | 2 | 202 | 12 | 2 | 215 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 557 | — | 557 | — | 0 | 557 | 401 | (40) | 361 | 0 | 6 | 368 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 350 | — | 350 | — | 84 | 434 | 600 | 220 | 820 | — | 206 | 1 026 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 1 655 | — | 1 655 | — | — | 1 655 | 626 | 100 | 725 | — | 28 | 754 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 8 | — | 8 | — | 0 | 8 | 18 | (10) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 14 381 | (1) | 14 380 | — | 972 | 15 352 | 11 852 | 213 | 12 066 | 2 | 862 | 12 929 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 933 | — | 933 | — | 140 | 1 073 | 515 | (7) | 507 | 1 | 268 | 776 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 141 | (47) | 95 | — | — | 95 | 132 | (34) | 97 | — | — | 97 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 523 | — | 523 | — | 9 | 532 | 316 | 1 | 317 | 4 | 6 | 327 |
| | Decentralizētās aģentūras | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | 6 | — | 6 | — | — | 6 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 16 | — | 16 | — | 0 | 16 | 18 | (9) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 719 | 29 | 748 | 207 | 38 | 993 | 594 | 112 | 706 | 2 | 38 | 746 |
| | Patērētāji | 28 | — | 28 | — | 1 | 29 | 23 | 6 | 29 | 1 | 1 | 31 |
| | Radošā Eiropa | 230 | — | 230 | — | 13 | 244 | 181 | 16 | 197 | 2 | 16 | 214 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 200 | (1) | 199 | — | 0 | 199 | 221 | 12 | 233 | 0 | 0 | 233 |
| | Iekšējās drošības fonds | 720 | 10 | 730 | 40 | 132 | 901 | 481 | (48) | 433 | 2 | 129 | 565 |
| | IT sistēmas | 26 | (17) | 10 | — | 3 | 13 | 13 | (3) | 10 | — | 3 | 13 |
| | Tiesiskums | 47 | — | 47 | — | 1 | 49 | 36 | 12 | 48 | 1 | 1 | 50 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 63 | — | 63 | — | 2 | 65 | 47 | 27 | 73 | 0 | 2 | 75 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 33 | — | 33 | — | 2 | 35 | 34 | — | 34 | 5 | 2 | 41 |
| | Eiropa pilsoņiem | 28 | — | 28 | — | 1 | 28 | 29 | — | 29 | 0 | 1 | 29 |
| | Pārtika un barība | 280 | (1) | 279 | — | 5 | 284 | 248 | (4) | 244 | 1 | 6 | 252 |
| | Veselības aizsardzība | 66 | — | 66 | — | 2 | 69 | 56 | 4 | 60 | 1 | 2 | 63 |
| | Decentralizētās aģentūras | 940 | (20) | 920 | — | 76 | 996 | 908 | (98) | 810 | — | 76 | 886 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 13 | (1) | 11 | — | 0 | 11 | 18 | (5) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Konkrētas darbības | 99 | — | 99 | — | 1 | 99 | 92 | 2 | 93 | 1 | 0 | 94 |
| | Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 1 649 | 393 | 2 041 | 1 | 106 | 2 149 | 1 452 | (186) | 1 266 | 6 | 475 | 1 747 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 42 | (32) | 11 | — | — | 11 | 42 | (32) | 10 | — | — | 10 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 16 | (10) | 6 | — | 1 | 7 | 15 | (5) | 11 | 2 | 1 | 13 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 20 | (0) | 20 | — | — | 20 | 17 | (1) | 16 | 0 | — | 16 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 25 | — | 25 | — | 401 | 426 | 25 | — | 25 | 275 | 401 | 701 |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 2 367 | 112 | 2 478 | — | 40 | 2 518 | 2 278 | (167) | 2 111 | 5 | 51 | 2 167 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 2 976 | 5 | 2 981 | — | 74 | 3 055 | 2 735 | (78) | 2 657 | 14 | 110 | 2 781 |
| | Partnerības instruments (PI) | 140 | 5 | 145 | — | 6 | 151 | 101 | 27 | 128 | 0 | 7 | 135 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 193 | (5) | 188 | — | 1 | 190 | 169 | 22 | 191 | 3 | 1 | 195 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 370 | (1) | 370 | — | 9 | 378 | 325 | 2 | 327 | 3 | 12 | 342 |
| | Humānā palīdzība | 1 085 | 332 | 1 417 | 62 | 58 | 1 537 | 1 095 | 348 | 1 443 | 5 | 275 | 1 723 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 328 | 20 | 348 | — | 39 | 387 | 292 | (0) | 292 | 0 | 52 | 345 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 45 | (7) | 39 | 1 | 1 | 40 |
| | Decentralizētās aģentūras | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 |
| | Citas darbības un programmas | 83 | (3) | 80 | — | 158 | 238 | 75 | (5) | 70 | 0 | 162 | 232 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 9 | (6) | 3 | 1 | 1 | 4 | 14 | (5) | 9 | — | 1 | 10 |
| | Konkrētas darbības | 74 | 1 | 75 | — | 0 | 76 | 68 | (6) | 61 | — | 0 | 62 |
| | Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5 | Pensijas | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 |
| | Eiropas skolas | 192 | (9) | 183 | — | 15 | 199 | 192 | (9) | 183 | 0 | 15 | 199 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 4 | (1) | 4 | 1 | 0 | 4 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 3 562 | 9 | 3 571 | — | 376 | 3 947 | 3 562 | 10 | 3 572 | 346 | 377 | 4 294 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| | Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | 345 | (310) | 34 | — | — | 34 | 345 | (225) | 120 | — | — | 120 |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 172 | — | 172 | — | 41 | 213 | 25 | (19) | 6 | 0 | 38 | 44 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | 50 | 132 | 182 | — | — | 182 | 50 | 127 | 177 | — | — | 177 |
| | Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Kopā | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

Miljonos EUR

Programma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 +4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 +10 + 11

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

2 038

—

2 038

—

89

2 127

1 828

151

1 979

—

89

2 068

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

808

—

808

—

169

977

718

192

910

2

259

1 171

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

376

—

376

—

50

426

501

148

649

1

50

699

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

630

—

630

—

15

645

608

(47)

561

2

15

577

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

43

—

43

—

—

43

33

—

33

—

—

33

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

141

—

141

—

—

141

152

44

196

—

—

196

“Apvārsnis 2020”

11 212

5

11 217

—

2 190

13 407

10 901

(332)

10 570

67

3 116

13 753

Euratom pētniecības un mācību programma

356

(3)

353

—

123

475

315

(24)

291

20

151

462

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

354

0

354

—

49

403

253

2

255

2

97

355

Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+)

2 315

—

2 315

—

427

2 741

2 146

103

2 249

7

441

2 697

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

132

—

132

—

11

143

118

(1)

117

2

10

129

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

135

4

139

—

7

146

125

(1)

124

0

7

132

EISI – enerģija

680

—

680

—

6

686

218

43

261

1

6

267

EISI – transports

1 898

0

1 898

—

165

2 063

1 163

(103)

1 060

2

90

1 151

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

170

(1)

170

4

5

178

142

(53)

89

0

4

94

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

—

—

—

—

53

53

210

(52)

158

—

48

205

Decentralizētās aģentūras

316

(5)

311

—

25

336

318

(11)

307

—

25

332

Citas darbības un programmas

176

(2)

174

—

473

647

153

19

172

1

400

573

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

92

(0)

91

—

1

93

78

(25)

52

—

1

53

Komisijas specifiskās kompetences

129

(0)

129

—

4

133

117

5

122

—

4

125

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

27 012

(53)

26 960

96

4 223

31 279

23 388

749

24 137

—

4 722

28 858

Pārejas reģioni

5 739

(10)

5 729

—

850

6 579

4 040

(605)

3 435

—

939

4 374

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

8 427

41

8 468

—

1 370

9 837

7 394

(21)

7 373

—

1 907

9 280

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

226

—

226

—

32

258

169

88

257

—

32

289

Kohēzijas fonds

9 394

—

9 394

—

1 325

10 719

8 456

(272)

8 184

—

1 264

9 448

Eiropas teritoriālā sadarbība

1 934

—

1 934

23

248

2 205

1 235

(160)

1 074

—

148

1 222

Tehniskā palīdzība

230

22

252

—

2

253

200

2

202

12

2

215

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

557

—

557

—

0

557

401

(40)

361

0

6

368

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

350

—

350

—

84

434

600

220

820

—

206

1 026

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

1 655

—

1 655

—

—

1 655

626

100

725

—

28

754

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

8

—

8

—

0

8

18

(10)

9

—

0

9

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

77 534

77 534

(2)

(2)

77 532

77 532

123

123

11 994

11 994

89 649

89 649

66 624

66 624

108

108

66 733

66 733

120

120

14 064

14 064

80 917

80 917

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

43 235

(1)

43 233

451

1 601

45 284

43 189

(9)

43 180

656

1 601

45 436

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

14 381

(1)

14 380

—

972

15 352

11 852

213

12 066

2

862

12 929

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

933

—

933

—

140

1 073

515

(7)

507

1

268

776

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

141

(47)

95

—

—

95

132

(34)

97

—

—

97

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

523

—

523

—

9

532

316

1

317

4

6

327

Decentralizētās aģentūras

57

3

60

—

8

68

57

3

60

—

8

68

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

6

—

6

—

—

6

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

16

—

16

—

0

16

18

(9)

8

—

0

8

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

59 285

59 285

(46)

(46)

59 239

59 239

451

451

2 729

2 729

62 419

62 419

56 084

56 084

157

157

56 241

56 241

663

663

2 744

2 744

59 648

59 648

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

719

29

748

207

38

993

594

112

706

2

38

746

Patērētāji

28

—

28

—

1

29

23

6

29

1

1

31

Radošā Eiropa

230

—

230

—

13

244

181

16

197

2

16

214

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

200

(1)

199

—

0

199

221

12

233

0

0

233

Iekšējās drošības fonds

720

10

730

40

132

901

481

(48)

433

2

129

565

IT sistēmas

26

(17)

10

—

3

13

13

(3)

10

—

3

13

Tiesiskums

47

—

47

—

1

49

36

12

48

1

1

50

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

63

—

63

—

2

65

47

27

73

0

2

75

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

33

—

33

—

2

35

34

—

34

5

2

41

Eiropa pilsoņiem

28

—

28

—

1

28

29

—

29

0

1

29

Pārtika un barība

280

(1)

279

—

5

284

248

(4)

244

1

6

252

Veselības aizsardzība

66

—

66

—

2

69

56

4

60

1

2

63

Decentralizētās aģentūras

940

(20)

920

—

76

996

908

(98)

810

—

76

886

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

13

(1)

11

—

0

11

18

(5)

13

—

0

13

Konkrētas darbības

99

—

99

—

1

99

92

2

93

1

0

94

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

3 493

3 493

(1)

(1)

3 492

3 492

247

247

276

276

4 015

4 015

2 981

2 981

32

32

3 013

3 013

16

16

276

276

3 305

3 305

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

1 649

393

2 041

1

106

2 149

1 452

(186)

1 266

6

475

1 747

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

42

(32)

11

—

—

11

42

(32)

10

—

—

10

Garantiju fonds ārējai darbībai

138

—

138

—

110

248

138

—

138

—

110

248

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

16

(10)

6

—

1

7

15

(5)

11

2

1

13

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

20

(0)

20

—

—

20

17

(1)

16

0

—

16

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

25

—

25

—

401

426

25

—

25

275

401

701

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

2 367

112

2 478

—

40

2 518

2 278

(167)

2 111

5

51

2 167

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

2 976

5

2 981

—

74

3 055

2 735

(78)

2 657

14

110

2 781

Partnerības instruments (PI)

140

5

145

—

6

151

101

27

128

0

7

135

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

193

(5)

188

—

1

190

169

22

191

3

1

195

Stabilitāte un miers (IcSP)

370

(1)

370

—

9

378

325

2

327

3

12

342

Humānā palīdzība

1 085

332

1 417

62

58

1 537

1 095

348

1 443

5

275

1 723

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

328

20

348

—

39

387

292

(0)

292

0

52

345

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

33

—

33

—

0

33

45

(7)

39

1

1

40

Decentralizētās aģentūras

20

—

20

—

0

20

20

—

20

—

0

20

Citas darbības un programmas

83

(3)

80

—

158

238

75

(5)

70

0

162

232

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

9

(6)

3

1

1

4

14

(5)

9

—

1

10

Konkrētas darbības

74

1

75

—

0

76

68

(6)

61

—

0

62

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

9 569

9 569

810

810

10 379

10 379

64

64

1 005

1 005

11 448

11 448

8 906

8 906

(93)

(93)

8 813

8 813

315

315

1 659

1 659

10 788

10 788

5

Pensijas

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

Eiropas skolas

192

(9)

183

—

15

199

192

(9)

183

0

15

199

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

—

4

—

0

4

4

(1)

4

1

0

4

Komisijas administratīvie izdevumi

3 562

9

3 571

—

376

3 947

3 562

10

3 572

346

377

4 294

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

4 015

—

4 015

11

439

4 465

4 015

—

4 015

507

441

4 963

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

9 666

9 666

—

9 666

9 666

11

11

832

832

10 508

10 508

9 666

9 666

0

0

9 667

9 667

854

854

834

834

11 355

11 355

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

345

(310)

34

—

—

34

345

(225)

120

—

—

120

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

172

—

172

—

41

213

25

(19)

6

0

38

44

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

50

132

182

—

—

182

50

127

177

—

—

177

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

567

567

(179)

(179)

388

388

—

41

41

429

429

420

420

(118)

(118)

302

302

0

0

38

38

340

340

Kopā

Kopā

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.7.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Programma | Pieejamās
  apropr.
  kopā | Uzņemtās saistības | Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnestas atbilstoši lēmumam | Kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3+ 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 +11 + 12 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 2 127 | 2 038 | — | 59 | 2 097 | 99 % | 30 | — | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 977 | 808 | — | 84 | 892 | 91 % | 85 | — | 85 | 0 | — | — | 0 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 426 | 376 | — | 18 | 394 | 92 % | 32 | — | 32 | — | — | — | — |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 645 | 630 | — | 15 | 645 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 43 | 43 | — | — | 43 | 99 % | — | 0 | 0 | (0) | — | — | (0) |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 141 | 141 | — | — | 141 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | “Apvārsnis 2020” | 13 407 | 11 214 | — | 1 040 | 12 254 | 91 % | 1 149 | — | 1 149 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 475 | 353 | — | 45 | 397 | 84 % | 78 | — | 78 | 0 | — | — | 0 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 403 | 354 | — | 37 | 391 | 97 % | 12 | — | 12 | 0 | — | — | 0 |
| | Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+) | 2 741 | 2 315 | — | 258 | 2 573 | 94 % | 168 | — | 168 | — | — | — | — |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 143 | 129 | — | 5 | 134 | 94 % | 6 | — | 6 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 146 | 138 | — | 1 | 139 | 95 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | EISI – enerģija | 686 | 680 | — | 0 | 680 | 99 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | EISI – transports | 2 063 | 1 898 | — | 89 | 1 986 | 96 % | 76 | — | 76 | 0 | — | — | 0 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 178 | 170 | 4 | 5 | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 53 | — | — | — | — | — | 53 | — | 53 | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 336 | 311 | — | 15 | 326 | 97 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Citas darbības un programmas | 647 | 174 | — | 107 | 281 | 43 % | 366 | — | 366 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 93 | 91 | — | 1 | 92 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 133 | 125 | — | 3 | 128 | 96 % | 1 | — | 1 | 3 | — | — | 3 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 31 279 | 26 960 | 87 | 4 103 | 31 150 | 100 % | 120 | — | 120 | — | 9 | — | 9 |
| | Pārejas reģioni | 6 579 | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 9 837 | 8 467 | — | 1 345 | 9 811 | 100 % | 25 | — | 25 | 1 | — | — | 1 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 258 | 226 | — | 32 | 258 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohēzijas fonds | 10 719 | 9 394 | — | 1 299 | 10 693 | 100 % | 26 | — | 26 | — | — | — | — |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 2 205 | 1 934 | 23 | 236 | 2 193 | 99 % | 12 | — | 12 | — | — | — | — |
| | Tehniskā palīdzība | 253 | 246 | — | 1 | 247 | 97 % | 1 | — | 1 | 6 | — | — | 6 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 557 | 557 | — | — | 557 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 434 | 350 | — | 84 | 434 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 1 655 | 1 655 | — | — | 1 655 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 8 | 8 | — | 0 | 8 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 15 352 | 14 380 | — | 47 | 14 427 | 94 % | 925 | — | 925 | 1 | — | — | 1 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 1 073 | 931 | — | 139 | 1 070 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 95 | 94 | — | — | 94 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 532 | 522 | — | 0 | 522 | 98 % | 9 | — | 9 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 16 | 16 | — | — | 16 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 993 | 747 | 207 | 33 | 986 | 99 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | Patērētāji | 29 | 28 | — | 1 | 29 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Radošā Eiropa | 244 | 230 | — | 9 | 239 | 98 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 199 | 199 | — | — | 199 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Iekšējās drošības fonds | 901 | 729 | 40 | 30 | 799 | 89 % | 102 | — | 102 | 1 | — | — | 1 |
| | IT sistēmas | 13 | 10 | — | 2 | 12 | 93 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Tiesiskums | 49 | 47 | — | 1 | 48 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 65 | 63 | — | 1 | 64 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 35 | 33 | — | 1 | 35 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropa pilsoņiem | 28 | 28 | — | 0 | 28 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Pārtika un barība | 284 | 279 | — | 2 | 281 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Veselības aizsardzība | 69 | 66 | — | 2 | 68 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 996 | 920 | — | 36 | 956 | 96 % | 39 | — | 39 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 11 | 11 | — | — | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkrētas darbības | 99 | 99 | — | 1 | 99 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 2 149 | 2 041 | 1 | 55 | 2 097 | 98 % | 52 | — | 52 | 1 | — | — | 1 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 11 | 10 | — | — | 10 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | 110 | — | 110 | — | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 7 | 6 | — | 1 | 7 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 20 | 20 | — | — | 20 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 426 | 25 | — | 300 | 325 | 76 % | 101 | — | 101 | — | — | — | — |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 2 518 | 2 478 | — | 23 | 2 501 | 99 % | 17 | — | 17 | 0 | — | — | 0 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 3 055 | 2 981 | — | 34 | 3 015 | 99 % | 40 | — | 40 | 0 | — | — | 0 |
| | Partnerības instruments (PI) | 151 | 145 | — | 1 | 146 | 96 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 190 | 188 | — | 1 | 189 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 378 | 369 | — | 3 | 373 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Humānā palīdzība | 1 537 | 1 417 | 62 | 54 | 1 533 | 100 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 387 | 348 | — | 23 | 371 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 33 | 33 | — | — | 33 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Citas darbības un programmas | 238 | 80 | — | 128 | 208 | 87 % | 31 | — | 31 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | 3 | 1 | — | 3 | 85 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Konkrētas darbības | 76 | 75 | — | 0 | 76 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pensijas | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | 0 | — | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Eiropas skolas | 199 | 178 | — | 13 | 190 | 96 % | 3 | — | 3 | 6 | — | — | 6 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | 3 | — | 0 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 3 947 | 3 548 | — | 224 | 3 772 | 96 % | 151 | 1 | 152 | 22 | — | 0 | 22 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| | Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | 34 | — | — | — | — | — | — | 34 | 34 | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 213 | 28 | — | — | 28 | 13 % | 41 | — | 41 | 144 | — | — | 144 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | 182 | 152 | — | — | 152 | 84 % | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Kopā | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

Miljonos EUR

Programma

Pieejamās

apropr.

kopā

Uzņemtās saistības

Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnestas atbilstoši lēmumam

Kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5 = 2 + 3+ 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 +11 + 12

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

2 127

2 038

—

59

2 097

99 %

30

—

30

0

—

—

0

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

977

808

—

84

892

91 %

85

—

85

0

—

—

0

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

426

376

—

18

394

92 %

32

—

32

—

—

—

—

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

645

630

—

15

645

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

43

43

—

—

43

99 %

—

0

0

(0)

—

—

(0)

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

141

141

—

—

141

100 %

—

—

—

—

—

—

—

“Apvārsnis 2020”

13 407

11 214

—

1 040

12 254

91 %

1 149

—

1 149

3

—

0

3

Euratom pētniecības un mācību programma

475

353

—

45

397

84 %

78

—

78

0

—

—

0

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

403

354

—

37

391

97 %

12

—

12

0

—

—

0

Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+)

2 741

2 315

—

258

2 573

94 %

168

—

168

—

—

—

—

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

143

129

—

5

134

94 %

6

—

6

2

—

0

2

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

146

138

—

1

139

95 %

6

—

6

1

—

—

1

EISI – enerģija

686

680

—

0

680

99 %

6

—

6

0

—

—

0

EISI – transports

2 063

1 898

—

89

1 986

96 %

76

—

76

0

—

—

0

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

178

170

4

5

178

100 %

0

—

0

0

0

—

0

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

53

—

—

—

—

—

53

—

53

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

336

311

—

15

326

97 %

10

—

10

0

—

—

0

Citas darbības un programmas

647

174

—

107

281

43 %

366

—

366

1

—

0

1

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

93

91

—

1

92

99 %

0

—

0

1

—

—

1

Komisijas specifiskās kompetences

133

125

—

3

128

96 %

1

—

1

3

—

—

3

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

31 279

26 960

87

4 103

31 150

100 %

120

—

120

—

9

—

9

Pārejas reģioni

6 579

5 729

—

850

6 579

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

9 837

8 467

—

1 345

9 811

100 %

25

—

25

1

—

—

1

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

258

226

—

32

258

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohēzijas fonds

10 719

9 394

—

1 299

10 693

100 %

26

—

26

—

—

—

—

Eiropas teritoriālā sadarbība

2 205

1 934

23

236

2 193

99 %

12

—

12

—

—

—

—

Tehniskā palīdzība

253

246

—

1

247

97 %

1

—

1

6

—

—

6

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

557

557

—

—

557

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

434

350

—

84

434

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

1 655

1 655

—

—

1 655

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

8

8

—

0

8

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

89 649

89 649

77 514

77 514

114

114

9 729

9 729

87 357

87 357

97 %

97 %

2 265

2 265

0

0

2 265

2 265

18

18

9

9

0

0

27

27

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

45 284

42 771

442

1 152

44 364

98 %

449

460

908

3

9

—

11

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

15 352

14 380

—

47

14 427

94 %

925

—

925

1

—

—

1

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

1 073

931

—

139

1 070

100 %

1

—

1

2

—

—

2

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

95

94

—

—

94

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

532

522

—

0

522

98 %

9

—

9

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

68

60

—

6

66

97 %

2

—

2

—

—

—

—

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

16

16

—

—

16

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

62 419

62 419

58 774

58 774

442

442

1 344

1 344

60 560

60 560

97 %

97 %

1 385

1 385

460

460

1 845

1 845

6

6

9

9

—

15

15

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

993

747

207

33

986

99 %

6

—

6

1

—

—

1

Patērētāji

29

28

—

1

29

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Radošā Eiropa

244

230

—

9

239

98 %

5

—

5

0

—

—

0

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

199

199

—

—

199

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Iekšējās drošības fonds

901

729

40

30

799

89 %

102

—

102

1

—

—

1

IT sistēmas

13

10

—

2

12

93 %

1

—

1

0

—

—

0

Tiesiskums

49

47

—

1

48

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

65

63

—

1

64

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

35

33

—

1

35

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Eiropa pilsoņiem

28

28

—

0

28

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Pārtika un barība

284

279

—

2

281

99 %

3

—

3

—

—

—

—

Veselības aizsardzība

69

66

—

2

68

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Decentralizētās aģentūras

996

920

—

36

956

96 %

39

—

39

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

11

11

—

—

11

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Konkrētas darbības

99

99

—

1

99

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

4 015

4 015

3 491

3 491

247

247

118

118

3 855

3 855

96 %

96 %

158

158

—

158

158

2

2

—

0

0

2

2

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

2 149

2 041

1

55

2 097

98 %

52

—

52

1

—

—

1

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

11

10

—

—

10

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Garantiju fonds ārējai darbībai

248

138

—

—

138

56 %

110

—

110

—

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

7

6

—

1

7

100 %

0

—

0

0

—

0

0

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

20

20

—

—

20

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

426

25

—

300

325

76 %

101

—

101

—

—

—

—

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

2 518

2 478

—

23

2 501

99 %

17

—

17

0

—

—

0

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

3 055

2 981

—

34

3 015

99 %

40

—

40

0

—

—

0

Partnerības instruments (PI)

151

145

—

1

146

96 %

5

—

5

0

—

—

0

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

190

188

—

1

189

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Stabilitāte un miers (IcSP)

378

369

—

3

373

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Humānā palīdzība

1 537

1 417

62

54

1 533

100 %

5

—

5

0

—

—

0

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

387

348

—

23

371

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

33

33

—

—

33

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Citas darbības un programmas

238

80

—

128

208

87 %

31

—

31

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

3

1

—

3

85 %

1

—

1

—

—

—

—

Konkrētas darbības

76

75

—

0

76

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

11 448

11 448

10 377

10 377

64

64

621

621

11 062

11 062

97 %

97 %

383

383

—

383

383

2

2

—

0

0

2

2

5

Pensijas

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

0

—

0

15

—

—

15

Eiropas skolas

199

178

—

13

190

96 %

3

—

3

6

—

—

6

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

3

—

0

4

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Komisijas administratīvie izdevumi

3 947

3 548

—

224

3 772

96 %

151

1

152

22

—

0

22

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

4 465

3 939

7

334

4 280

96 %

105

0

105

76

5

0

81

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

10 508

10 508

9 545

9 545

7

7

572

572

10 124

10 124

96 %

96 %

259

259

1

1

260

260

119

119

5

5

0

0

124

124

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

34

—

—

—

—

—

—

34

34

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

213

28

—

—

28

13 %

41

—

41

144

—

—

144

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

182

152

—

—

152

84 %

—

30

30

—

—

—

—

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

429

429

180

180

—

—

180

180

42 %

42 %

41

41

64

64

104

104

144

144

—

—

144

144

Kopā

Kopā

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.8.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Programma | Pieejamās
  apropr.
  kopā | Veiktie maksājumi | Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | Autom. pārnestas | Pārnestas atbilstoši lēmum. | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 +3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 +8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 +12 + 13 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 2 068 | 1 979 | — | 59 | 2 038 | 99 % | 0 | — | 30 | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 1 171 | 908 | 2 | 54 | 964 | 82 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 699 | 648 | 1 | 18 | 666 | 95 % | 1 | — | 32 | 33 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 577 | 559 | 2 | 15 | 576 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 33 | 26 | — | — | 26 | 78 % | 4 | 3 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 196 | 196 | — | — | 196 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | “Apvārsnis 2020” | 13 753 | 10 492 | 61 | 766 | 11 319 | 82 % | 75 | — | 2 349 | 2 424 | 2 | 7 | 1 | 10 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 462 | 273 | 18 | 26 | 317 | 69 % | 19 | — | 125 | 143 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 355 | 252 | 2 | 46 | 300 | 85 % | 3 | — | 51 | 54 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+) | 2 697 | 2 242 | 7 | 118 | 2 366 | 88 % | 7 | — | 323 | 330 | (0) | 0 | 0 | 0 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 129 | 115 | 1 | 4 | 120 | 93 % | 1 | — | 6 | 7 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 132 | 118 | 0 | 1 | 120 | 91 % | 0 | — | 6 | 6 | 6 | 0 | — | 6 |
| | EISI – enerģija | 267 | 258 | 1 | 6 | 264 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | EISI – transports | 1 151 | 1 058 | 2 | 77 | 1 137 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 1 | 0 | — | 1 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 94 | 76 | 0 | 3 | 80 | 85 % | 0 | — | 0 | 1 | 13 | 0 | 0 | 13 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 205 | 150 | — | 9 | 159 | 77 % | 0 | — | 39 | 39 | 7 | — | — | 7 |
| | Decentralizētās aģentūras | 332 | 307 | — | 15 | 322 | 97 % | 0 | — | 10 | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Citas darbības un programmas | 573 | 169 | 1 | 98 | 269 | 47 % | 1 | — | 302 | 303 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 53 | 48 | — | 1 | 49 | 92 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 125 | 119 | — | 2 | 121 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 28 858 | 24 137 | — | 3 962 | 28 099 | 97 % | 0 | — | 760 | 760 | — | — | — | 0 |
| | Pārejas reģioni | 4 374 | 3 435 | — | 787 | 4 223 | 97 % | 0 | — | 151 | 151 | — | — | — | (0) |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 9 280 | 7 373 | — | 1 742 | 9 115 | 98 % | 0 | — | 165 | 165 | — | — | — | 0 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 289 | 257 | — | 26 | 283 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | 0 |
| | Kohēzijas fonds | 9 448 | 8 184 | — | 1 045 | 9 229 | 98 % | 0 | — | 219 | 219 | — | — | — | (0) |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 1 222 | 1 074 | — | 116 | 1 190 | 97 % | 0 | — | 32 | 32 | — | — | — | 0 |
| | Tehniskā palīdzība | 215 | 185 | 10 | 1 | 196 | 91 % | 13 | — | 1 | 13 | 4 | 3 | — | 6 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 368 | 347 | 0 | 6 | 354 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 14 | 0 | — | 14 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 1 026 | 820 | — | 200 | 1 020 | 99 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | — |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 754 | 725 | — | 27 | 752 | 100 % | — | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 9 | 9 | — | 0 | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 12 929 | 12 055 | 2 | 409 | 12 467 | 96 % | 2 | — | 453 | 455 | 8 | 0 | — | 8 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 776 | 506 | 1 | 267 | 774 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 97 | 97 | — | — | 97 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 327 | 311 | 4 | 2 | 317 | 97 % | 4 | — | 4 | 8 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Decentralizētās aģentūras | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | — | — | — | (0) |
| | Citas darbības un pasākumi | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 8 | 8 | — | — | 8 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 746 | 704 | 2 | 32 | 738 | 99 % | 1 | — | 5 | 7 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Patērētāji | 31 | 27 | 0 | 1 | 28 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Radošā Eiropa | 214 | 196 | 2 | 9 | 206 | 96 % | 1 | — | 7 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 233 | 226 | 0 | — | 226 | 97 % | 0 | — | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| | Iekšējās drošības fonds | 565 | 424 | 2 | 29 | 454 | 80 % | 1 | — | 100 | 102 | 8 | 0 | — | 8 |
| | IT sistēmas | 13 | 10 | — | 3 | 13 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Tiesiskums | 50 | 46 | 0 | 1 | 47 | 94 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 75 | 72 | 0 | 1 | 73 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 41 | 31 | 2 | 1 | 34 | 83 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | 3 | — | 6 |
| | Eiropa pilsoņiem | 29 | 28 | 0 | 0 | 29 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pārtika un barība | 252 | 244 | 1 | 3 | 247 | 98 % | 1 | — | 3 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Veselības aizsardzība | 63 | 59 | 1 | 1 | 61 | 98 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 886 | 810 | — | 36 | 846 | 96 % | 0 | — | 39 | 39 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 13 | 11 | — | — | 11 | 89 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Konkrētas darbības | 94 | 92 | 0 | 0 | 93 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 1 747 | 1 236 | 6 | 205 | 1 446 | 83 % | 6 | — | 270 | 276 | 24 | 1 | — | 25 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 10 | 5 | — | — | 5 | 50 % | 0 | — | — | — | 5 | — | — | 5 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 13 | 6 | 2 | 1 | 9 | 64 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 5 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 16 | 16 | 0 | — | 16 | 99 % | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 701 | — | 275 | 0 | 275 | 39 % | 25 | — | 401 | 426 | — | — | — | — |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 2 167 | 2 106 | 5 | 34 | 2 145 | 99 % | 5 | — | 17 | 22 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 2 781 | 2 641 | 12 | 31 | 2 684 | 97 % | 16 | — | 79 | 95 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Partnerības instruments (PI) | 135 | 127 | 0 | 3 | 130 | 96 % | 0 | — | 5 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 195 | 188 | 2 | 1 | 191 | 98 % | 3 | — | 0 | 4 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 342 | 324 | 2 | 8 | 334 | 98 % | 4 | — | 4 | 8 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Humānā palīdzība | 1 723 | 1 437 | 5 | 63 | 1 506 | 87 % | 6 | — | 212 | 217 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 345 | 292 | 0 | 24 | 316 | 92 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 40 | 38 | 1 | 1 | 40 | 99 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Citas darbības un programmas | 232 | 69 | 0 | 127 | 197 | 85 % | 0 | — | 35 | 35 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 10 | 8 | — | 0 | 8 | 88 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Konkrētas darbības | 62 | 60 | — | 0 | 61 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5 | Pensijas | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | — | — | 0 | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Eiropas skolas | 199 | 178 | 0 | 10 | 188 | 94 % | — | — | 5 | 5 | 6 | 0 | — | 6 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | 2 | 1 | — | 3 | 57 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 4 294 | 3 239 | 322 | 174 | 3 734 | 87 % | 310 | 1 | 202 | 513 | 22 | 24 | 1 | 47 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| | Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | 120 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 120 | — | — | 120 |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 44 | 5 | 0 | 22 | 28 | 64 % | 0 | — | 16 | 16 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | 177 | 152 | — | — | 152 | 86 % | 0 | — | — | — | 25 | — | — | 25 |
| | Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Kopā | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

Miljonos EUR

Programma

Pieejamās

apropr.

kopā

Veiktie maksājumi

Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

Autom. pārnestas

Pārnestas atbilstoši lēmum.

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5 = 2 +3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 +8 + 9

11

12

13

14 = 11 +12 + 13

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

2 068

1 979

—

59

2 038

99 %

0

—

30

30

0

—

—

0

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

1 171

908

2

54

964

82 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

699

648

1

18

666

95 %

1

—

32

33

0

0

—

0

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

577

559

2

15

576

100 %

2

—

0

2

0

0

0

0

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

33

26

—

—

26

78 %

4

3

—

7

—

—

—

—

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

196

196

—

—

196

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

“Apvārsnis 2020”

13 753

10 492

61

766

11 319

82 %

75

—

2 349

2 424

2

7

1

10

Euratom pētniecības un mācību programma

462

273

18

26

317

69 %

19

—

125

143

0

2

—

2

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

355

252

2

46

300

85 %

3

—

51

54

0

0

—

0

Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+)

2 697

2 242

7

118

2 366

88 %

7

—

323

330

(0)

0

0

0

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

129

115

1

4

120

93 %

1

—

6

7

1

1

0

2

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

132

118

0

1

120

91 %

0

—

6

6

6

0

—

6

EISI – enerģija

267

258

1

6

264

99 %

1

—

0

1

2

0

—

2

EISI – transports

1 151

1 058

2

77

1 137

99 %

1

—

12

13

1

0

—

1

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

94

76

0

3

80

85 %

0

—

0

1

13

0

0

13

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

205

150

—

9

159

77 %

0

—

39

39

7

—

—

7

Decentralizētās aģentūras

332

307

—

15

322

97 %

0

—

10

10

0

—

—

0

Citas darbības un programmas

573

169

1

98

269

47 %

1

—

302

303

2

0

0

2

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

53

48

—

1

49

92 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Komisijas specifiskās kompetences

125

119

—

2

121

97 %

0

—

1

1

3

—

0

3

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

28 858

24 137

—

3 962

28 099

97 %

0

—

760

760

—

—

—

0

Pārejas reģioni

4 374

3 435

—

787

4 223

97 %

0

—

151

151

—

—

—

(0)

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

9 280

7 373

—

1 742

9 115

98 %

0

—

165

165

—

—

—

0

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

289

257

—

26

283

98 %

0

—

6

6

—

—

—

0

Kohēzijas fonds

9 448

8 184

—

1 045

9 229

98 %

0

—

219

219

—

—

—

(0)

Eiropas teritoriālā sadarbība

1 222

1 074

—

116

1 190

97 %

0

—

32

32

—

—

—

0

Tehniskā palīdzība

215

185

10

1

196

91 %

13

—

1

13

4

3

—

6

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

368

347

0

6

354

96 %

0

—

0

0

14

0

—

14

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

1 026

820

—

200

1 020

99 %

0

—

6

6

—

—

—

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

754

725

—

27

752

100 %

—

—

1

1

1

—

—

1

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

9

9

—

0

9

99 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

80 917

80 917

66 540

66 540

107

107

9 230

9 230

75 876

75 876

94 %

94 %

130

130

3

3

4 833

4 833

4 966

4 966

59

59

14

14

1

1

74

74

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

45 436

42 533

636

1 142

44 310

98 %

186

460

459

1 104

2

20

—

22

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

12 929

12 055

2

409

12 467

96 %

2

—

453

455

8

0

—

8

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

776

506

1

267

774

100 %

1

—

1

2

0

0

—

0

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

97

97

—

—

97

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

327

311

4

2

317

97 %

4

—

4

8

2

0

—

2

Decentralizētās aģentūras

68

60

—

6

66

97 %

0

—

2

2

—

—

—

(0)

Citas darbības un pasākumi

6

6

—

—

6

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

8

8

—

—

8

93 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

59 648

59 648

55 576

55 576

643

643

1 827

1 827

58 046

58 046

97 %

97 %

193

193

460

460

918

918

1 570

1 570

13

13

20

20

—

33

33

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

746

704

2

32

738

99 %

1

—

5

7

1

0

—

1

Patērētāji

31

27

0

1

28

92 %

1

—

0

1

1

0

—

2

Radošā Eiropa

214

196

2

9

206

96 %

1

—

7

8

0

0

0

0

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

233

226

0

—

226

97 %

0

—

0

0

7

0

—

7

Iekšējās drošības fonds

565

424

2

29

454

80 %

1

—

100

102

8

0

—

8

IT sistēmas

13

10

—

3

13

98 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Tiesiskums

50

46

0

1

47

94 %

1

—

0

1

2

0

0

2

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

75

72

0

1

73

97 %

0

—

1

1

1

0

0

1

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

41

31

2

1

34

83 %

0

—

1

1

3

3

—

6

Eiropa pilsoņiem

29

28

0

0

29

98 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Pārtika un barība

252

244

1

3

247

98 %

1

—

3

4

0

0

—

0

Veselības aizsardzība

63

59

1

1

61

98 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Decentralizētās aģentūras

886

810

—

36

846

96 %

0

—

39

39

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

13

11

—

—

11

89 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Konkrētas darbības

94

92

0

0

93

98 %

1

—

0

1

1

0

—

1

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

3 305

3 305

2 980

2 980

11

11

117

117

3 108

3 108

94 %

94 %

9

9

—

159

159

167

167

25

25

5

5

0

0

29

29

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

1 747

1 236

6

205

1 446

83 %

6

—

270

276

24

1

—

25

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

10

5

—

—

5

50 %

0

—

—

—

5

—

—

5

Garantiju fonds ārējai darbībai

248

138

—

—

138

56 %

—

—

110

110

—

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

13

6

2

1

9

64 %

0

—

0

0

4

0

0

5

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

16

16

0

—

16

99 %

—

—

—

—

0

0

—

0

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

701

—

275

0

275

39 %

25

—

401

426

—

—

—

—

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

2 167

2 106

5

34

2 145

99 %

5

—

17

22

0

1

—

1

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

2 781

2 641

12

31

2 684

97 %

16

—

79

95

0

2

—

2

Partnerības instruments (PI)

135

127

0

3

130

96 %

0

—

5

5

0

0

—

0

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

195

188

2

1

191

98 %

3

—

0

4

0

1

—

1

Stabilitāte un miers (IcSP)

342

324

2

8

334

98 %

4

—

4

8

0

0

—

1

Humānā palīdzība

1 723

1 437

5

63

1 506

87 %

6

—

212

217

0

0

—

0

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

345

292

0

24

316

92 %

0

—

28

28

0

0

—

0

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

40

38

1

1

40

99 %

1

—

—

1

0

0

—

0

Decentralizētās aģentūras

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

0

—

—

—

0

Citas darbības un programmas

232

69

0

127

197

85 %

0

—

35

35

0

0

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

10

8

—

0

8

88 %

0

—

1

1

1

—

—

1

Konkrētas darbības

62

60

—

0

61

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

10 788

10 788

8 711

8 711

310

310

498

498

9 519

9 519

88 %

88 %

65

65

—

1 161

1 161

1 226

1 226

37

37

5

5

0

0

42

42

5

Pensijas

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

—

—

0

0

15

—

—

15

Eiropas skolas

199

178

0

10

188

94 %

—

—

5

5

6

0

—

6

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

2

1

—

3

57 %

0

1

0

1

0

0

—

1

Komisijas administratīvie izdevumi

4 294

3 239

322

174

3 734

87 %

310

1

202

513

22

24

1

47

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

4 963

3 435

446

259

4 140

83 %

508

0

182

690

76

58

—

133

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

11 355

11 355

8 731

8 731

768

768

445

445

9 944

9 944

88 %

88 %

818

818

2

2

389

389

1 209

1 209

120

120

82

82

1

1

203

203

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

120

—

—

—

—

—

0

—

—

—

120

—

—

120

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

44

5

0

22

28

64 %

0

—

16

16

0

0

—

0

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

177

152

—

—

152

86 %

0

—

—

—

25

—

—

25

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

340

340

157

157

0

0

22

22

180

180

53 %

53 %

0

0

—

16

16

16

16

144

144

0

0

—

144

144

Kopā

Kopā

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.9.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Programma | Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības | Kārtējā gada saistības | Kopā neizpildītās saistības gada beigās |
| No iepriekšējā gada pārnestās saist. | Saist. atcelš./
  pārvērtēšana/
  anulēšana | Maksājumi | Gada beigās neizpildītās saist. | Gada laikā uzņemtās saist. | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās neizpildītās saist. |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 1 + 2 + 3 | 5 | 6 | 7 | 8 = 5 + 6 + 7 | 9 = 4 + 8 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 2 654 | (0) | (1 963 ) | 691 | 2 097 | (75) | — | 2 022 | 2 714 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 1 300 | (4) | (573) | 724 | 892 | (391) | — | 501 | 1 224 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 1 727 | (0) | (594) | 1 133 | 394 | (72) | (0) | 321 | 1 454 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 174 | (0) | (157) | 16 | 645 | (418) | — | 227 | 243 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | — | — | — | — | 43 | (26) | — | 17 | 17 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 651 | — | (194) | 457 | 141 | (2) | — | 139 | 596 |
| | “Apvārsnis 2020” | 19 921 | (312) | (7 515 ) | 12 094 | 12 254 | (3 804 ) | (3) | 8 447 | 20 541 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 198 | (4) | (70) | 124 | 397 | (247) | (0) | 150 | 275 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 908 | (55) | (259) | 593 | 391 | (41) | — | 350 | 943 |
| | Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+) | 704 | (55) | (291) | 359 | 2 573 | (2 076 ) | — | 497 | 855 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 222 | (15) | (102) | 105 | 134 | (18) | — | 116 | 222 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 159 | (4) | (90) | 65 | 139 | (30) | — | 109 | 175 |
| | EISI – enerģija | 1 678 | (22) | (248) | 1 407 | 680 | (16) | — | 664 | 2 072 |
| | EISI – transports | 3 673 | (281) | (1 085 ) | 2 307 | 1 986 | (53) | — | 1 934 | 4 241 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 360 | (10) | (75) | 275 | 178 | (5) | — | 173 | 448 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 545 | (132) | (159) | 254 | — | — | — | — | 254 |
| | Decentralizētās aģentūras | 49 | (2) | (31) | 17 | 326 | (291) | — | 35 | 52 |
| | Citas darbības un programmas | 412 | (21) | (177) | 215 | 281 | (92) | — | 189 | 404 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 66 | (2) | (24) | 39 | 92 | (24) | — | 68 | 107 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 174 | (12) | (84) | 78 | 128 | (37) | — | 91 | 169 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 82 421 | (278) | (27 946 ) | 54 197 | 31 150 | (153) | — | 30 997 | 85 194 |
| | Pārejas reģioni | 16 151 | (6) | (4 196 ) | 11 949 | 6 579 | (27) | — | 6 553 | 18 502 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 25 870 | (43) | (8 944 ) | 16 883 | 9 811 | (171) | — | 9 640 | 26 523 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 613 | — | (271) | 343 | 258 | (12) | — | 246 | 588 |
| | Kohēzijas fonds | 24 398 | (11) | (9 214 ) | 15 173 | 10 693 | (14) | — | 10 678 | 25 851 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 3 514 | (15) | (1 184 ) | 2 314 | 2 193 | (6) | — | 2 188 | 4 502 |
| | Tehniskā palīdzība | 218 | (18) | (73) | 126 | 247 | (123) | (0) | 124 | 251 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 1 101 | (0) | (351) | 750 | 557 | (3) | — | 554 | 1 304 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 2 248 | (7) | (1 016 ) | 1 224 | 434 | (3) | — | 431 | 1 655 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 4 704 | (13) | (745) | 3 946 | 1 655 | (7) | — | 1 648 | 5 595 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 22 | (1) | (6) | 14 | 8 | (2) | — | 6 | 20 |
| | Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 32 742 | (108) | (12 174 ) | 20 460 | 14 427 | (292) | — | 14 134 | 34 594 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 3 218 | (233) | (754) | 2 231 | 1 070 | (21) | (0) | 1 049 | 3 280 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 21 | (3) | (10) | 8 | 94 | (87) | — | 7 | 15 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 1 564 | (2) | (283) | 1 279 | 522 | (34) | — | 488 | 1 768 |
| | Decentralizētās aģentūras | 3 | (0) | (3) | — | 66 | (63) | — | 3 | 3 |
| | Citas darbības un pasākumi | 6 | — | (6) | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 20 | (0) | (7) | 12 | 16 | (0) | — | 15 | 28 |
| | Konkrētas darbības | 0 | — | — | 0 | — | — | — | — | 0 |
| | Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 2 447 | (34) | (721) | 1 692 | 986 | (17) | — | 969 | 2 662 |
| | Patērētāji | 41 | (1) | (20) | 21 | 29 | (9) | — | 20 | 40 |
| | Radošā Eiropa | 193 | (7) | (91) | 94 | 239 | (115) | — | 124 | 219 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 90 | (1) | (67) | 22 | 199 | (160) | — | 40 | 62 |
| | Iekšējās drošības fonds | 1 420 | (19) | (433) | 969 | 799 | (22) | — | 777 | 1 746 |
| | IT sistēmas | 47 | (1) | (13) | 34 | 12 | (0) | — | 12 | 46 |
| | Tiesiskums | 90 | (1) | (34) | 55 | 48 | (13) | — | 35 | 90 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 115 | (1) | (63) | 51 | 64 | (10) | — | 54 | 105 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 44 | (2) | (21) | 21 | 35 | (13) | — | 21 | 43 |
| | Eiropa pilsoņiem | 22 | (0) | (13) | 9 | 28 | (16) | — | 12 | 21 |
| | Pārtika un barība | 316 | (31) | (187) | 98 | 281 | (60) | — | 221 | 319 |
| | Veselības aizsardzība | 133 | (6) | (46) | 81 | 68 | (16) | — | 52 | 133 |
| | Decentralizētās aģentūras | 132 | (1) | (5) | 126 | 956 | (841) | — | 115 | 242 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 24 | (1) | (9) | 14 | 11 | (2) | — | 9 | 24 |
| | Konkrētas darbības | 77 | (1) | (59) | 17 | 99 | (34) | — | 65 | 82 |
| | Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 6 899 | (124) | (1 225 ) | 5 549 | 2 097 | (221) | (0) | 1 875 | 7 425 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 40 | (0) | (0) | 40 | 10 | (5) | — | 5 | 45 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | — | — | — | — | 138 | (138) | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 18 | (1) | (6) | 12 | 7 | (3) | — | 4 | 15 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 18 | (0) | (2) | 16 | 20 | (14) | — | 6 | 22 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 275 | — | (275) | — | 325 | (0) | — | 325 | 325 |
| | Eiropas Kaimiņattiecību instruments (EKI) | 7 662 | (185) | (1 724 ) | 5 753 | 2 501 | (421) | (0) | 2 080 | 7 833 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 8 643 | (218) | (2 418 ) | 6 006 | 3 015 | (265) | — | 2 749 | 8 755 |
| | Partnerības instruments (PI) | 376 | (6) | (113) | 257 | 146 | (17) | (0) | 129 | 386 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 370 | (10) | (139) | 222 | 189 | (52) | (0) | 137 | 358 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 623 | (34) | (220) | 369 | 373 | (114) | (0) | 258 | 627 |
| | Humānā palīdzība | 899 | (33) | (429) | 437 | 1 533 | (1 077 ) | (0) | 456 | 893 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 243 | (32) | (80) | 132 | 371 | (236) | — | 134 | 266 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 122 | (8) | (39) | 75 | 33 | (1) | — | 32 | 107 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | 20 | (20) | — | — | — |
| | Citas darbības un programmas | 154 | (13) | (29) | 113 | 208 | (168) | — | 39 | 152 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 22 | (1) | (7) | 13 | 3 | (1) | — | 2 | 16 |
| | Konkrētas darbības | 113 | (2) | (42) | 70 | 76 | (19) | — | 57 | 126 |
| | Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5 | Pensijas | — | — | — | — | 1 879 | (1 879 ) | — | — | — |
| | Eiropas skolas | 0 | (0) | (0) | — | 190 | (188) | — | 2 | 2 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 6 | — | (2) | 3 | 4 | (0) | — | 3 | 6 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 354 | (26) | (328) | 0 | 3 772 | (3 407 ) | (0) | 365 | 366 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| | Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 0 | (0) | (0) | — | 28 | (28) | — | 0 | 0 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | — | — | — | — | 152 | (152) | — | — | — |
| | Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Kopā | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

Miljonos EUR

Programma

Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības

Kārtējā gada saistības

Kopā neizpildītās saistības gada beigās

No iepriekšējā gada pārnestās saist.

Saist. atcelš./

pārvērtēšana/

anulēšana

Maksājumi

Gada beigās neizpildītās saist.

Gada laikā uzņemtās saist.

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās neizpildītās saist.

1

2

3

4 = 1 + 2 + 3

5

6

7

8 = 5 + 6 + 7

9 = 4 + 8

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

2 654

(0)

(1 963 )

691

2 097

(75)

—

2 022

2 714

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

1 300

(4)

(573)

724

892

(391)

—

501

1 224

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

1 727

(0)

(594)

1 133

394

(72)

(0)

321

1 454

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

174

(0)

(157)

16

645

(418)

—

227

243

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

—

—

—

—

43

(26)

—

17

17

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

651

—

(194)

457

141

(2)

—

139

596

“Apvārsnis 2020”

19 921

(312)

(7 515 )

12 094

12 254

(3 804 )

(3)

8 447

20 541

Euratom pētniecības un mācību programma

198

(4)

(70)

124

397

(247)

(0)

150

275

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

908

(55)

(259)

593

391

(41)

—

350

943

Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+)

704

(55)

(291)

359

2 573

(2 076 )

—

497

855

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

222

(15)

(102)

105

134

(18)

—

116

222

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

159

(4)

(90)

65

139

(30)

—

109

175

EISI – enerģija

1 678

(22)

(248)

1 407

680

(16)

—

664

2 072

EISI – transports

3 673

(281)

(1 085 )

2 307

1 986

(53)

—

1 934

4 241

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

360

(10)

(75)

275

178

(5)

—

173

448

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

545

(132)

(159)

254

—

—

—

—

254

Decentralizētās aģentūras

49

(2)

(31)

17

326

(291)

—

35

52

Citas darbības un programmas

412

(21)

(177)

215

281

(92)

—

189

404

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

66

(2)

(24)

39

92

(24)

—

68

107

Komisijas specifiskās kompetences

174

(12)

(84)

78

128

(37)

—

91

169

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

82 421

(278)

(27 946 )

54 197

31 150

(153)

—

30 997

85 194

Pārejas reģioni

16 151

(6)

(4 196 )

11 949

6 579

(27)

—

6 553

18 502

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

25 870

(43)

(8 944 )

16 883

9 811

(171)

—

9 640

26 523

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

613

—

(271)

343

258

(12)

—

246

588

Kohēzijas fonds

24 398

(11)

(9 214 )

15 173

10 693

(14)

—

10 678

25 851

Eiropas teritoriālā sadarbība

3 514

(15)

(1 184 )

2 314

2 193

(6)

—

2 188

4 502

Tehniskā palīdzība

218

(18)

(73)

126

247

(123)

(0)

124

251

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

1 101

(0)

(351)

750

557

(3)

—

554

1 304

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

2 248

(7)

(1 016 )

1 224

434

(3)

—

431

1 655

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

4 704

(13)

(745)

3 946

1 655

(7)

—

1 648

5 595

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

22

(1)

(6)

14

8

(2)

—

6

20

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

196 837

196 837

(1 323 )

(1 323 )

(67 640 )

(67 640 )

127 874

127 874

87 357

87 357

(8 237 )

(8 237 )

(4)

(4)

79 117

79 117

206 991

206 991

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

309

(14)

(228)

67

44 364

(44 082 )

—

282

349

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

32 742

(108)

(12 174 )

20 460

14 427

(292)

—

14 134

34 594

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

3 218

(233)

(754)

2 231

1 070

(21)

(0)

1 049

3 280

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

21

(3)

(10)

8

94

(87)

—

7

15

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

1 564

(2)

(283)

1 279

522

(34)

—

488

1 768

Decentralizētās aģentūras

3

(0)

(3)

—

66

(63)

—

3

3

Citas darbības un pasākumi

6

—

(6)

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

20

(0)

(7)

12

16

(0)

—

15

28

Konkrētas darbības

0

—

—

0

—

—

—

—

0

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

37 883

37 883

(360)

(360)

(13 466 )

(13 466 )

24 058

24 058

60 560

60 560

(44 580 )

(44 580 )

(0)

(0)

15 980

15 980

40 037

40 037

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

2 447

(34)

(721)

1 692

986

(17)

—

969

2 662

Patērētāji

41

(1)

(20)

21

29

(9)

—

20

40

Radošā Eiropa

193

(7)

(91)

94

239

(115)

—

124

219

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

90

(1)

(67)

22

199

(160)

—

40

62

Iekšējās drošības fonds

1 420

(19)

(433)

969

799

(22)

—

777

1 746

IT sistēmas

47

(1)

(13)

34

12

(0)

—

12

46

Tiesiskums

90

(1)

(34)

55

48

(13)

—

35

90

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

115

(1)

(63)

51

64

(10)

—

54

105

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

44

(2)

(21)

21

35

(13)

—

21

43

Eiropa pilsoņiem

22

(0)

(13)

9

28

(16)

—

12

21

Pārtika un barība

316

(31)

(187)

98

281

(60)

—

221

319

Veselības aizsardzība

133

(6)

(46)

81

68

(16)

—

52

133

Decentralizētās aģentūras

132

(1)

(5)

126

956

(841)

—

115

242

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

24

(1)

(9)

14

11

(2)

—

9

24

Konkrētas darbības

77

(1)

(59)

17

99

(34)

—

65

82

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

5 194

5 194

(107)

(107)

(1 781 )

(1 781 )

3 306

3 306

3 855

3 855

(1 327 )

(1 327 )

—

2 528

2 528

5 834

5 834

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

6 899

(124)

(1 225 )

5 549

2 097

(221)

(0)

1 875

7 425

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

40

(0)

(0)

40

10

(5)

—

5

45

Garantiju fonds ārējai darbībai

—

—

—

—

138

(138)

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

18

(1)

(6)

12

7

(3)

—

4

15

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

18

(0)

(2)

16

20

(14)

—

6

22

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

275

—

(275)

—

325

(0)

—

325

325

Eiropas Kaimiņattiecību instruments (EKI)

7 662

(185)

(1 724 )

5 753

2 501

(421)

(0)

2 080

7 833

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

8 643

(218)

(2 418 )

6 006

3 015

(265)

—

2 749

8 755

Partnerības instruments (PI)

376

(6)

(113)

257

146

(17)

(0)

129

386

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

370

(10)

(139)

222

189

(52)

(0)

137

358

Stabilitāte un miers (IcSP)

623

(34)

(220)

369

373

(114)

(0)

258

627

Humānā palīdzība

899

(33)

(429)

437

1 533

(1 077 )

(0)

456

893

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

243

(32)

(80)

132

371

(236)

—

134

266

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

122

(8)

(39)

75

33

(1)

—

32

107

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

20

(20)

—

—

—

Citas darbības un programmas

154

(13)

(29)

113

208

(168)

—

39

152

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

22

(1)

(7)

13

3

(1)

—

2

16

Konkrētas darbības

113

(2)

(42)

70

76

(19)

—

57

126

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

26 478

26 478

(667)

(667)

(6 746 )

(6 746 )

19 064

19 064

11 062

11 062

(2 773 )

(2 773 )

(1)

(1)

8 288

8 288

27 352

27 352

5

Pensijas

—

—

—

—

1 879

(1 879 )

—

—

—

Eiropas skolas

0

(0)

(0)

—

190

(188)

—

2

2

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6

—

(2)

3

4

(0)

—

3

6

Komisijas administratīvie izdevumi

354

(26)

(328)

0

3 772

(3 407 )

(0)

365

366

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

507

(61)

(444)

2

4 280

(3 695 )

0

584

587

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

867

867

(87)

(87)

(775)

(775)

6

6

10 124

10 124

(9 169 )

(9 169 )

(0)

(0)

955

955

961

961

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

0

(0)

(0)

—

28

(28)

—

0

0

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

—

—

—

—

152

(152)

—

—

—

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

180

180

(180)

(180)

—

0

0

0

0

Kopā

Kopā

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.10.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Programma | < 2012. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. | 2018. g. | Kopā |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | — | — | — | — | 0 | 4 | 687 | 2 022 | 2 714 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 0 | 0 | — | — | 47 | 112 | 564 | 501 | 1 224 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | — | — | 546 | — | 15 | 306 | 267 | 321 | 1 454 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 12 | 227 | 243 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | — | — | — | — | — | — | — | 17 | 17 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | — | — | 97 | 72 | 77 | 103 | 108 | 139 | 596 |
| | “Apvārsnis 2020” | 246 | 273 | 784 | 1 440 | 2 120 | 2 908 | 4 320 | 8 450 | 20 541 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 8 | 1 | 2 | 7 | 24 | 35 | 48 | 150 | 275 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 2 | 4 | 181 | 6 | 46 | 113 | 242 | 350 | 943 |
| | Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 23 | 43 | 93 | 199 | 497 | 855 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 2 | 4 | 6 | 7 | 13 | 14 | 60 | 116 | 222 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | — | 0 | — | 1 | 4 | 15 | 44 | 109 | 175 |
| | EISI – enerģija | 5 | 2 | 2 | 245 | 235 | 387 | 532 | 664 | 2 072 |
| | EISI – transports | 13 | — | 6 | 226 | 192 | 705 | 1 166 | 1 934 | 4 241 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | — | 0 | — | 21 | 34 | 135 | 85 | 173 | 448 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 254 | — | — | — | — | — | — | — | 254 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | 0 | 1 | 15 | 35 | 52 |
| | Citas darbības un programmas | 22 | 4 | 14 | 14 | 23 | 35 | 103 | 189 | 404 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 2 | 1 | 2 | 0 | 3 | 8 | 23 | 68 | 107 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 0 | 0 | 4 | 5 | 5 | 17 | 46 | 91 | 169 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 510 | 445 | 3 057 | 651 | 5 465 | 16 652 | 27 416 | 30 997 | 85 194 |
| | Pārejas reģioni | 38 | — | — | 149 | 1 594 | 4 066 | 6 102 | 6 553 | 18 502 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 53 | — | 626 | 327 | 1 766 | 5 071 | 9 040 | 9 640 | 26 523 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | — | — | — | 9 | 38 | 74 | 222 | 246 | 588 |
| | Kohēzijas fonds | 159 | — | 487 | 321 | 1 046 | 3 598 | 9 561 | 10 678 | 25 851 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 40 | 9 | 52 | — | 5 | 417 | 1 780 | 2 199 | 4 502 |
| | Tehniskā palīdzība | 1 | 1 | 0 | 2 | 27 | 37 | 60 | 124 | 251 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | — | — | — | 0 | 36 | 300 | 415 | 554 | 1 304 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | — | — | — | 0 | 397 | 413 | 413 | 431 | 1 655 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | — | — | — | 279 | 550 | 1 608 | 1 510 | 1 648 | 5 595 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 0 | — | — | 1 | 1 | 4 | 9 | 6 | 20 |
| | Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 34 | — | 293 | 198 | 1 567 | 7 296 | 11 072 | 14 134 | 34 594 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 9 | 3 | 96 | 4 | 358 | 760 | 1 000 | 1 049 | 3 280 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 7 | 15 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 142 | 53 | 72 | 107 | 209 | 229 | 273 | 682 | 1 768 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 5 | 15 | 28 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 20 | 17 | 29 | 4 | 37 | 491 | 1 094 | 969 | 2 662 |
| | Patērētāji | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 14 | 20 | 40 |
| | Radošā Eiropa | — | — | 1 | 4 | 6 | 22 | 61 | 124 | 219 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | — | — | — | — | — | 13 | 9 | 40 | 62 |
| | Iekšējās drošības fonds | 19 | 42 | 13 | 12 | 26 | 266 | 589 | 777 | 1 746 |
| | IT sistēmas | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 25 | 12 | 46 |
| | Tiesiskums | 1 | 1 | 4 | 4 | 8 | 16 | 21 | 35 | 90 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 3 | 4 | 2 | 4 | 7 | 12 | 19 | 54 | 105 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | — | 0 | — | 1 | 2 | 6 | 12 | 21 | 43 |
| | Eiropa pilsoņiem | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 12 | 21 |
| | Pārtika un barība | 1 | 0 | 2 | 6 | 9 | 27 | 52 | 221 | 319 |
| | Veselības aizsardzība | 4 | 1 | 2 | 5 | 14 | 22 | 33 | 52 | 133 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | 0 | 12 | 114 | 115 | 242 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3 | 4 | 9 | 24 |
| | Konkrētas darbības | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 15 | 65 | 82 |
| | Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 349 | 94 | 522 | 437 | 971 | 1 475 | 1 702 | 1 875 | 7 425 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | — | — | — | — | — | — | 40 | 5 | 45 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | — | — | — | 2 | 2 | 2 | 6 | 4 | 15 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | — | — | — | 7 | 3 | 2 | 4 | 6 | 22 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | — | — | — | — | — | — | — | 325 | 325 |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 426 | 341 | 485 | 594 | 783 | 1 367 | 1 716 | 2 120 | 7 833 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 250 | 178 | 453 | 564 | 938 | 1 424 | 2 198 | 2 751 | 8 755 |
| | Partnerības instruments (PI) | 0 | 8 | 13 | 37 | 42 | 70 | 82 | 133 | 386 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 5 | 2 | 9 | 20 | 35 | 61 | 90 | 137 | 358 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 7 | 9 | 20 | 36 | 67 | 88 | 141 | 258 | 627 |
| | Humānā palīdzība | 9 | 13 | 14 | 8 | 11 | 117 | 267 | 456 | 893 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 4 | 14 | 2 | 24 | 23 | 21 | 43 | 134 | 266 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 7 | 4 | 7 | 10 | 12 | 18 | 18 | 32 | 107 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Citas darbības un programmas | 5 | 4 | 2 | 13 | 23 | 31 | 36 | 39 | 152 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 3 | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 5 | 2 | 16 |
| | Konkrētas darbības | 1 | 2 | 1 | 2 | 7 | 20 | 37 | 57 | 126 |
| | Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5 | Pensijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas skolas | — | — | — | — | — | — | 0 | 2 | 2 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 365 | 366 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| | Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Kopā | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

Miljonos EUR

Programma

< 2012. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

2015. g.

2016. g.

2017. g.

2018. g.

Kopā

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

—

—

—

—

0

4

687

2 022

2 714

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

0

0

—

—

47

112

564

501

1 224

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

—

—

546

—

15

306

267

321

1 454

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

—

—

—

0

0

3

12

227

243

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

—

—

—

—

—

—

—

17

17

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

—

—

97

72

77

103

108

139

596

“Apvārsnis 2020”

246

273

784

1 440

2 120

2 908

4 320

8 450

20 541

Euratom pētniecības un mācību programma

8

1

2

7

24

35

48

150

275

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

2

4

181

6

46

113

242

350

943

Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+)

0

0

1

23

43

93

199

497

855

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

2

4

6

7

13

14

60

116

222

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

—

0

—

1

4

15

44

109

175

EISI – enerģija

5

2

2

245

235

387

532

664

2 072

EISI – transports

13

—

6

226

192

705

1 166

1 934

4 241

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

—

0

—

21

34

135

85

173

448

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

254

—

—

—

—

—

—

—

254

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

0

1

15

35

52

Citas darbības un programmas

22

4

14

14

23

35

103

189

404

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

2

1

2

0

3

8

23

68

107

Komisijas specifiskās kompetences

0

0

4

5

5

17

46

91

169

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

510

445

3 057

651

5 465

16 652

27 416

30 997

85 194

Pārejas reģioni

38

—

—

149

1 594

4 066

6 102

6 553

18 502

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

53

—

626

327

1 766

5 071

9 040

9 640

26 523

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

—

—

—

9

38

74

222

246

588

Kohēzijas fonds

159

—

487

321

1 046

3 598

9 561

10 678

25 851

Eiropas teritoriālā sadarbība

40

9

52

—

5

417

1 780

2 199

4 502

Tehniskā palīdzība

1

1

0

2

27

37

60

124

251

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

—

—

—

0

36

300

415

554

1 304

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

—

—

—

0

397

413

413

431

1 655

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

—

—

—

279

550

1 608

1 510

1 648

5 595

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

0

—

—

1

1

4

9

6

20

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

1 355

1 355

744

744

5 867

5 867

3 807

3 807

13 803

13 803

37 234

37 234

65 049

65 049

79 131

79 131

206 991

206 991

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

—

—

—

0

3

9

55

282

349

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

34

—

293

198

1 567

7 296

11 072

14 134

34 594

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

9

3

96

4

358

760

1 000

1 049

3 280

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

—

—

—

—

—

3

5

7

15

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

142

53

72

107

209

229

273

682

1 768

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

0

0

0

2

1

4

5

15

28

Konkrētas darbības

—

—

—

0

0

—

—

—

0

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

186

186

56

56

461

461

311

311

2 138

2 138

8 301

8 301

12 411

12 411

16 173

16 173

40 037

40 037

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

20

17

29

4

37

491

1 094

969

2 662

Patērētāji

—

0

0

1

2

4

14

20

40

Radošā Eiropa

—

—

1

4

6

22

61

124

219

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

—

—

—

—

—

13

9

40

62

Iekšējās drošības fonds

19

42

13

12

26

266

589

777

1 746

IT sistēmas

1

0

0

1

2

3

25

12

46

Tiesiskums

1

1

4

4

8

16

21

35

90

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

3

4

2

4

7

12

19

54

105

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

—

0

—

1

2

6

12

21

43

Eiropa pilsoņiem

0

—

0

0

0

1

7

12

21

Pārtika un barība

1

0

2

6

9

27

52

221

319

Veselības aizsardzība

4

1

2

5

14

22

33

52

133

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

0

12

114

115

242

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

0

1

1

2

3

3

4

9

24

Konkrētas darbības

0

0

0

0

0

2

15

65

82

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

50

50

67

67

56

56

45

45

118

118

901

901

2 069

2 069

2 528

2 528

5 834

5 834

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

349

94

522

437

971

1 475

1 702

1 875

7 425

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

—

—

—

—

—

—

40

5

45

Garantiju fonds ārējai darbībai

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

—

—

—

2

2

2

6

4

15

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

—

—

—

7

3

2

4

6

22

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

—

—

—

—

—

—

—

325

325

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

426

341

485

594

783

1 367

1 716

2 120

7 833

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

250

178

453

564

938

1 424

2 198

2 751

8 755

Partnerības instruments (PI)

0

8

13

37

42

70

82

133

386

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

5

2

9

20

35

61

90

137

358

Stabilitāte un miers (IcSP)

7

9

20

36

67

88

141

258

627

Humānā palīdzība

9

13

14

8

11

117

267

456

893

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

4

14

2

24

23

21

43

134

266

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

7

4

7

10

12

18

18

32

107

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Citas darbības un programmas

5

4

2

13

23

31

36

39

152

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

3

1

0

1

3

0

5

2

16

Konkrētas darbības

1

2

1

2

7

20

37

57

126

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

1 065

1 065

671

671

1 526

1 526

1 753

1 753

2 920

2 920

4 697

4 697

6 385

6 385

8 335

8 335

27 352

27 352

5

Pensijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas skolas

—

—

—

—

—

—

0

2

2

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

—

—

—

—

—

0

3

3

6

Komisijas administratīvie izdevumi

—

—

0

0

—

0

0

365

366

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

587

587

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

—

—

0

0

0

0

—

0

0

3

3

957

957

961

961

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

Kopā

Kopā

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

5.   BUDŽETA IZPILDE PA IESTĀDĒM

5.1.   BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nav samaksāts |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējā gada | Pārnestās summas | Kopā | Par kārtējā gada maksājumties. | Par pārnestām maksājumties. | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 | 7 | 8 = 6 + 7 | 9 = 8/2 | 10 = 5 – 8 |
| Eiropas Parlaments | 164 | 164 | 197 | 19 | 217 | 191 | 3 | 194 | 118 % | 23 |
| Eiropadome un Padome | 53 | 53 | 79 | 2 | 81 | 79 | 1 | 80 | 151 % | 1 |
| Komisija | 144 315 | 144 401 | 164 179 | 8 210 | 172 389 | 157 870 | 773 | 158 643 | 110 % | 13 747 |
| Tiesa | 56 | 56 | 53 | 0 | 53 | 53 | 0 | 53 | 96 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 21 | 21 | 21 | 0 | 21 | 21 | — | 21 | 101 % | 0 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 136 % | — |
| Reģionu komiteja | 9 | 9 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 124 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 86 % | 0 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78 % | — |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 49 | 49 | 296 | 2 | 297 | 295 | 2 | 297 | 607 % | 1 |
| Kopā | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

Miljonos EUR

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nav samaksāts

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējā gada

Pārnestās summas

Kopā

Par kārtējā gada maksājumties.

Par pārnestām maksājumties.

Kopā

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6

7

8 = 6 + 7

9 = 8/2

10 = 5 – 8

Eiropas Parlaments

164

164

197

19

217

191

3

194

118 %

23

Eiropadome un Padome

53

53

79

2

81

79

1

80

151 %

1

Komisija

144 315

144 401

164 179

8 210

172 389

157 870

773

158 643

110 %

13 747

Tiesa

56

56

53

0

53

53

0

53

96 %

0

Revīzijas palāta

21

21

21

0

21

21

—

21

101 %

0

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

12

12

16

0

16

16

0

16

136 %

—

Reģionu komiteja

9

9

11

0

11

11

0

11

124 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

86 %

0

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

1

0

1

1

0

1

78 %

—

Eiropas Ārējās darbības dienests

49

49

296

2

297

295

2

297

607 %

1

Kopā

Kopā

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

Tāpat kā iepriekšējos gados, konsolidētie pārskati par ES vispārējā budžeta izpildi ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei.

Aģentūru budžets un tā izpilde nav konsolidēta ES budžetā. Komisijas subsīdija ir daļa no ES budžeta.

Saistībā ar EĀDD jānorāda, ka papildus savam budžetam tas arī saņem iemaksas no Komisijas 141,7 miljonu EUR apmērā (2017. gadā – 144 miljoni EUR) un EAF un trasta fondiem 70,1 miljona EUR apmērā (2017. gadā – 72 miljoni EUR), kuras sedz delegācijās esošo Komisijas darbinieku izmaksas, ko finansē no EAF un trasta fondiem, ieskaitot piešķirtos ieņēmumus, kuri gūti gada laikā no šīm iemaksām. Šīs budžeta apropriācijas tiek nodotas EĀDD rīcībā (kā piešķirtie ieņēmumi), lai galvenokārt segtu izmaksas par Komisijas darbiniekiem, kuri strādā ES delegācijās, jo šīs delegācijas administratīvi pārvalda EĀDD.

5.2.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Pieejamās
  apropr.
  kopā | Uzņemtās saistības | Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Pārnestas atbilstoši lēmumam | Kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestā | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 + 11 + 12 |
| Eiropas Parlaments | 2 031 | 1 934 | 3 | 56 | 1 993 | 98 % | 22 | 0 | 22 | 16 | — | 0 | 16 |
| Eiropadome un Padome | 629 | 527 | 4 | 24 | 555 | 88 % | 23 | 0 | 23 | 46 | 5 | 0 | 51 |
| Komisija | 174 003 | 155 941 | 866 | 12 051 | 168 859 | 97 % | 4 386 | 525 | 4 911 | 215 | 18 | 0 | 233 |
| Tiesa | 411 | 407 | 0 | 1 | 407 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Revīzijas palāta | 146 | 140 | 0 | 0 | 141 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 140 | 134 | 0 | 4 | 138 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Reģionu komiteja | 98 | 95 | 0 | 2 | 97 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Ombuds | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 14 | 14 | 0 | 0 | 14 | 94 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 984 | 678 | 0 | 247 | 925 | 94 % | 59 | 0 | 59 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Kopā | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

Miljonos EUR

Iestāde

Pieejamās

apropr.

kopā

Uzņemtās saistības

Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Pārnestas atbilstoši lēmumam

Kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestā

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 + 11 + 12

Eiropas Parlaments

2 031

1 934

3

56

1 993

98 %

22

0

22

16

—

0

16

Eiropadome un Padome

629

527

4

24

555

88 %

23

0

23

46

5

0

51

Komisija

174 003

155 941

866

12 051

168 859

97 %

4 386

525

4 911

215

18

0

233

Tiesa

411

407

0

1

407

99 %

1

0

1

3

0

0

3

Revīzijas palāta

146

140

0

0

141

96 %

0

0

0

6

0

0

6

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

140

134

0

4

138

99 %

0

0

0

2

0

0

2

Reģionu komiteja

98

95

0

2

97

99 %

0

0

0

1

0

0

1

Ombuds

11

10

0

0

10

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

14

14

0

0

14

94 %

0

0

0

1

0

0

1

Eiropas Ārējās darbības dienests

984

678

0

247

925

94 %

59

0

59

1

0

0

1

Kopā

Kopā

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

5.3.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Pieejamās
  apropr.
  kopā | Veiktie maksājumi | Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No
  galīgā
  pieņemtā
  budžeta | No
  pār-
  nestā | No
  piešķirtajiem
  ieņēmumiem | Kopā | % | Autom.
  pārnestas | Pār-
  nestas
  atbilstoši
  lēmumam | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | No
  galīgā
  pieņemtā
  budžeta | No
  pār-
  nestā | No
  piešķirtajiem
  ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Eiropas Parlaments | 2 321 | 1 637 | 268 | 28 | 1 933 | 83 % | 298 | 0 | 50 | 347 | 16 | 24 | 0 | 41 |
| Eiropadome un Padome | 681 | 470 | 43 | 23 | 536 | 79 % | 61 | 0 | 24 | 84 | 46 | 14 | 0 | 60 |
| Komisija | 161 390 | 139 260 | 1 394 | 11 879 | 152 533 | 95 % | 706 | 465 | 7 294 | 8 465 | 322 | 68 | 2 | 392 |
| Tiesa | 432 | 386 | 18 | 1 | 404 | 94 % | 21 | 0 | 1 | 22 | 3 | 3 | 0 | 6 |
| Revīzijas palāta | 154 | 133 | 7 | 0 | 140 | 91 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 6 | 1 | 0 | 6 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 150 | 126 | 8 | 3 | 137 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| Reģionu komiteja | 108 | 87 | 8 | 1 | 96 | 90 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Ombuds | 12 | 10 | 1 | 0 | 11 | 91 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 16 | 11 | 1 | 0 | 12 | 75 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 1 090 | 575 | 93 | 202 | 870 | 80 % | 102 | 0 | 105 | 208 | 1 | 11 | — | 12 |
| Kopā | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

Miljonos EUR

Iestāde

Pieejamās

apropr.

kopā

Veiktie maksājumi

Uz 2019. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No

galīgā

pieņemtā

budžeta

No

pār-

nestā

No

piešķirtajiem

ieņēmumiem

Kopā

%

Autom.

pārnestas

Pār-

nestas

atbilstoši

lēmumam

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

No

galīgā

pieņemtā

budžeta

No

pār-

nestā

No

piešķirtajiem

ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11

12

13

14

Eiropas Parlaments

2 321

1 637

268

28

1 933

83 %

298

0

50

347

16

24

0

41

Eiropadome un Padome

681

470

43

23

536

79 %

61

0

24

84

46

14

0

60

Komisija

161 390

139 260

1 394

11 879

152 533

95 %

706

465

7 294

8 465

322

68

2

392

Tiesa

432

386

18

1

404

94 %

21

0

1

22

3

3

0

6

Revīzijas palāta

154

133

7

0

140

91 %

7

0

0

8

6

1

0

6

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

150

126

8

3

137

91 %

8

0

1

9

2

2

0

4

Reģionu komiteja

108

87

8

1

96

90 %

8

0

1

9

1

1

0

2

Ombuds

12

10

1

0

11

91 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

16

11

1

0

12

75 %

2

0

0

2

1

1

0

2

Eiropas Ārējās darbības dienests

1 090

575

93

202

870

80 %

102

0

105

208

1

11

—

12

Kopā

Kopā

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

6.   AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE

Turpmākajos pārskatos ir norādīti aģentūru – gan decentralizēto (dēvētu arī par tradicionālajām aģentūrām), gan izpildaģentūru – ieņēmumi un izdevumi.

Aģentūru ieņēmumi un izdevumi nav konsolidēti ES budžetā. Komisijas subsīdija ir daļa no ES budžeta.

Citi ieņēmumu avoti un izdevumi, kas no tiem radušies aģentūrām, nav iekļauti ES budžeta kontos. Katra aģentūra uzrāda savus kontus. Turpmākajās tabulās sniegtā informācija sniedz vispārēju finansiālu pārskatu par šīm ES struktūrām.

6.1.   BUDŽETA IEŅĒMUMI

BUDŽETA IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Finansējums Komisijas politikas jomai | Galīgais pieņemtais budžets | Saņemtās summas |
| Energoregulatoru sadarbības aģentūra – ACER | 6 | 14 | 14 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde – BEREC | 9 | 4 | 4 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs – CPVO | 17 | 17 | 18 |
| Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra – Chafea | 17 | 11 | 11 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra – EACEA | 15 | 50 | 50 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra – EU-OSHA | 4 | 15 | 15 |
| Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā – eu-LISA | 18 | 94 | 97 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs – EASO | 18 | 98 | 98 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra – EASA | 6 | 198 | 155 |
| Eiropas Banku iestāde – EBI | 12 | 43 | 44 |
| Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra – Frontex | 18 | 289 | 306 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs – ECDC | 17 | 58 | 58 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs – Cedefop | 15 | 18 | 18 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra – ECHA | 2 | 119 | 121 |
| Eiropas Vides aģentūra – EVA | 7 | 66 | 66 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra – EFCA | 11 | 17 | 17 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde – EFSA | 17 | 80 | 80 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds – Eurofound | 4 | 21 | 21 |
| Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra | 6 | 33 | 746 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts – EIGE | 4 | 8 | 8 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts – EIT | 15 | 370 | 345 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde – EAAPI | 12 | 25 | 25 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra – EMSA | 6 | 77 | 103 |
| Eiropas Zāļu aģentūra – EMA | 2 | 338 | 317 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs – EMCDDA | 18 | 16 | 16 |
| Eiropas Policijas birojs | 18 | 137 | 137 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra – ERCEA | 8 | 49 | 49 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde – EVTI | 12 | 44 | 44 |
| Eiropas Izglītības fonds – ETF | 15 | 20 | 20 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra – FRA | 18 | 23 | 23 |
| Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra – CEPOL | 18 | 9 | 14 |
| Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra – ENISA | 9 | 11 | 12 |
| Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra | 6 | 29 | 29 |
| Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs – EUIPO | 12 | 403 | 245 |
| Eiropas Savienības Tiesu sadarbības vienība – EUROJUST | 33 | 38 | 38 |
| Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra – EASME | 6 | 44 | 44 |
| Kopuzņēmums Fusion for Energy – F4E | 8 | 795 | 831 |
| Inovācijas un tīklu izpildaģentūra – INEA | 6 | 27 | 27 |
| Pētniecības izpildaģentūra – REA | 8 | 70 | 70 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 15 | 47 | 41 |
| Kopā | | 3 822 | 4 377 |

Miljonos EUR

Aģentūra

Finansējums Komisijas politikas jomai

Galīgais pieņemtais budžets

Saņemtās summas

Energoregulatoru sadarbības aģentūra – ACER

6

14

14

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde – BEREC

9

4

4

Kopienas Augu šķirņu birojs – CPVO

17

17

18

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra – Chafea

17

11

11

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra – EACEA

15

50

50

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra – EU-OSHA

4

15

15

Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā – eu-LISA

18

94

97

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs – EASO

18

98

98

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra – EASA

6

198

155

Eiropas Banku iestāde – EBI

12

43

44

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra – Frontex

18

289

306

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs – ECDC

17

58

58

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs – Cedefop

15

18

18

Eiropas Ķimikāliju aģentūra – ECHA

2

119

121

Eiropas Vides aģentūra – EVA

7

66

66

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra – EFCA

11

17

17

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde – EFSA

17

80

80

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds – Eurofound

4

21

21

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

6

33

746

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts – EIGE

4

8

8

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts – EIT

15

370

345

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde – EAAPI

12

25

25

Eiropas Jūras drošības aģentūra – EMSA

6

77

103

Eiropas Zāļu aģentūra – EMA

2

338

317

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs – EMCDDA

18

16

16

Eiropas Policijas birojs

18

137

137

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra – ERCEA

8

49

49

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde – EVTI

12

44

44

Eiropas Izglītības fonds – ETF

15

20

20

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra – FRA

18

23

23

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra – CEPOL

18

9

14

Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra – ENISA

9

11

12

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra

6

29

29

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs – EUIPO

12

403

245

Eiropas Savienības Tiesu sadarbības vienība – EUROJUST

33

38

38

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra – EASME

6

44

44

Kopuzņēmums Fusion for Energy – F4E

8

795

831

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra – INEA

6

27

27

Pētniecības izpildaģentūra – REA

8

70

70

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

15

47

41

Kopā

Kopā

3 822

3 822

4 377

4 377

| Miljonos EUR |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Galīgais pieņemtais budžets | Saņemtās summas |
| Komisijas subsīdijas | 1 424 | 1 425 |
| Ienākumi no maksām | 746 | 726 |
| Citi ienākumi | 1 652 | 2 226 |
| Kopā | 3 822 | 4 377 |

Miljonos EUR

Ieņēmumu veids

Galīgais pieņemtais budžets

Saņemtās summas

Komisijas subsīdijas

1 424

1 425

Ienākumi no maksām

746

726

Citi ienākumi

1 652

2 226

Kopā

Kopā

3 822

3 822

4 377

4 377

6.2.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| Energoregulatoru sadarbības aģentūra – ACER | 14 | 13 | 17 | 14 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde – BEREC | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs – CPVO | 19 | 17 | 18 | 16 |
| Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra – Chafea | 11 | 10 | 13 | 10 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra – EACEA | 50 | 49 | 56 | 48 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra – EU-OSHA | 16 | 16 | 20 | 14 |
| Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā – eu-LISA | 211 | 154 | 107 | 94 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs – EASO | 103 | 94 | 106 | 86 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra – EASA | 237 | 179 | 244 | 151 |
| Eiropas Banku iestāde – EBI | 44 | 44 | 47 | 41 |
| Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra – Frontex | 318 | 306 | 406 | 293 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs – ECDC | 59 | 58 | 69 | 57 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs – Cedefop | 18 | 18 | 19 | 18 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra – ECHA | 121 | 117 | 133 | 114 |
| Eiropas Vides aģentūra – EVA | 97 | 78 | 102 | 61 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra – EFCA | 18 | 17 | 22 | 19 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde – EFSA | 80 | 80 | 87 | 80 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds – Eurofound | 21 | 21 | 25 | 21 |
| Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra | 3 522 | 2 428 | 1 270 | 828 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts – EIGE | 8 | 8 | 9 | 8 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts – EIT | 459 | 395 | 380 | 340 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde – EAAPI | 25 | 25 | 28 | 24 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra – EMSA | 126 | 114 | 122 | 91 |
| Eiropas Zāļu aģentūra – EMA | 344 | 312 | 392 | 302 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs – EMCDDA | 16 | 16 | 17 | 17 |
| Eiropas Policijas birojs | 143 | 132 | 156 | 129 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra – ERCEA | 49 | 49 | 51 | 48 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde – EVTI | 46 | 46 | 51 | 44 |
| Eiropas Izglītības fonds – ETF | 20 | 20 | 21 | 20 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra – FRA | 23 | 23 | 30 | 23 |
| Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra – CEPOL | 14 | 13 | 15 | 11 |
| Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra – ENISA | 12 | 12 | 13 | 11 |
| Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra | 30 | 30 | 34 | 30 |
| Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs – EUIPO | 422 | 245 | 445 | 235 |
| Eiropas Savienības Tiesu sadarbības vienība – EUROJUST | 40 | 40 | 47 | 41 |
| Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra – EASME | 44 | 44 | 49 | 45 |
| Kopuzņēmums Fusion for Energy – F4E | 1 019 | 1 008 | 847 | 814 |
| Inovācijas un tīklu izpildaģentūra – INEA | 27 | 27 | 28 | 26 |
| Pētniecības izpildaģentūra – REA | 70 | 70 | 73 | 67 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 47 | 45 | 51 | 45 |
| Kopā | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

Miljonos EUR

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Energoregulatoru sadarbības aģentūra – ACER

14

13

17

14

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde – BEREC

4

4

5

4

Kopienas Augu šķirņu birojs – CPVO

19

17

18

16

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra – Chafea

11

10

13

10

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra – EACEA

50

49

56

48

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra – EU-OSHA

16

16

20

14

Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā – eu-LISA

211

154

107

94

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs – EASO

103

94

106

86

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra – EASA

237

179

244

151

Eiropas Banku iestāde – EBI

44

44

47

41

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra – Frontex

318

306

406

293

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs – ECDC

59

58

69

57

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs – Cedefop

18

18

19

18

Eiropas Ķimikāliju aģentūra – ECHA

121

117

133

114

Eiropas Vides aģentūra – EVA

97

78

102

61

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra – EFCA

18

17

22

19

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde – EFSA

80

80

87

80

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds – Eurofound

21

21

25

21

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

3 522

2 428

1 270

828

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts – EIGE

8

8

9

8

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts – EIT

459

395

380

340

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde – EAAPI

25

25

28

24

Eiropas Jūras drošības aģentūra – EMSA

126

114

122

91

Eiropas Zāļu aģentūra – EMA

344

312

392

302

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs – EMCDDA

16

16

17

17

Eiropas Policijas birojs

143

132

156

129

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra – ERCEA

49

49

51

48

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde – EVTI

46

46

51

44

Eiropas Izglītības fonds – ETF

20

20

21

20

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra – FRA

23

23

30

23

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra – CEPOL

14

13

15

11

Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra – ENISA

12

12

13

11

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra

30

30

34

30

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs – EUIPO

422

245

445

235

Eiropas Savienības Tiesu sadarbības vienība – EUROJUST

40

40

47

41

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra – EASME

44

44

49

45

Kopuzņēmums Fusion for Energy – F4E

1 019

1 008

847

814

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra – INEA

27

27

28

26

Pētniecības izpildaģentūra – REA

70

70

73

67

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

47

45

51

45

Kopā

Kopā

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

| Miljonos EUR |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| Administratīvie izdevumi | 368 | 352 | 445 | 334 |
| Personāls | 1 220 | 1 188 | 1 236 | 1 181 |
| Darbības izdevumi | 6 358 | 4 836 | 3 944 | 2 826 |
| Kopā | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

Miljonos EUR

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Administratīvie izdevumi

368

352

445

334

Personāls

1 220

1 188

1 236

1 181

Darbības izdevumi

6 358

4 836

3 944

2 826

Kopā

Kopā

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

GLOSĀRIJS

Aktuāra pieņēmumi

Aktuāra pieņēmumi

Pieņēmumi, kurus izmanto, lai aprēķinātu nākotnes notikumu izmaksas, kas ietekmē pensiju saistības.

Aktuārā peļņa un zaudējumi

Aktuārā peļņa un zaudējumi

Definētu pabalstu shēmas gadījumā – aktuārā deficīta vai pārpalikuma izmaiņas. To cēlonis ir atšķirības starp iepriekšējiem aktuāra pieņēmumiem un faktiskajiem notikumiem un aktuāra pieņēmumu izmaiņu sekas.

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas sedz iestāžu un subjektu darbības izmaksas (personāls, ēkas, biroja aprīkojums).

Pieņemtais budžets

Pieņemtais budžets

Budžeta projekts kļūst par pieņemto budžetu, tiklīdz to apstiprina budžeta lēmējinstitūcija.

Budžeta grozījumi

Budžeta grozījumi

Lēmums, kas pieņemts budžeta gadā, lai grozītu (palielinātu, samazinātu, pārvietotu) tā gada pieņemtā budžeta aspektus.

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

Tie ir pārskata periodā radušies izdevumi, kas būs jāfinansē no nākamajiem budžetiem, t. i., no ES dalībvalstīm. Tie rodas, līdzās pastāvot uz uzkrājumiem balstītiem finanšu pārskatiem un naudas līdzekļos balstītam budžetam.

Gada darbības pārskats (GDP)

Gada darbības pārskats (GDP)

Gada darbības pārskatos tiek norādīti darbības rezultāti, inter alia atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, saistītajiem riskiem un iekšējās kontroles struktūru. Komisijai kopš 2001. gada budžeta pieņemšanas un visām Eiropas Savienības iestādēm kopš 2003. gada ir noteikts, ka “deleģētajam kredītrīkotājam” jāiesniedz savai iestādei gada darbības pārskats par savu pienākumu izpildi kopā ar informāciju par finansēm un pārvaldību.

Apropriācijas

Apropriācijas

Budžeta finansējums. Budžetā ir paredzētas gan saistības, gan maksājumi (nauda vai bankas pārskaitījumi saņēmējiem). Saistību un maksājumu apropriācijas bieži atšķiras (diferencētas apropriācijas), jo saistības par daudzgadu programmām un projektiem parasti pilnībā uzņemas tajā gadā, kurā tiek pieņemti lēmumi par tiem, un tiek apmaksātas gadu gaitā, turpinoties programmu un projektu īstenošanai. Nediferencētas apropriācijas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, lauksaimniecības tirgus atbalstu un tiešajiem maksājumiem, un saistību apropriācijas ir vienādas ar maksājumu apropriācijām.

Piešķirtie ieņēmumi

Piešķirtie ieņēmumi

Īpašie ieņēmumi konkrētu izdevumu posteņu finansēšanai. Ārējo piešķirto ieņēmumu galvenais avots ir trešo valstu finanšu iemaksas Savienības finansētajās programmās. Galvenais iekšējo piešķirto ieņēmumu avots ir ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma, ieņēmumi no nepareizi samaksāto summu atmaksas un ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas.

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Visi finanšu aktīvi (izņemot atvasinātos instrumentus), kuri atbilstoši starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem tiek novērtēti to patiesajā vērtībā un kuru patiesās vērtības izmaiņas atzīst neto aktīvu rezervē līdz to atzīšanas pārtraukšanai (vai vērtības samazinājumam).

Budžeta pozīcija

Budžeta pozīcija

Ciktāl tas attiecas uz budžeta struktūru, ieņēmumi un izdevumi tiek budžetā atspoguļoti saskaņā ar saistošo nomenklatūru, kas atspoguļo katra posteņa būtību un mērķi, kā to nosaka budžeta lēmējinstitūcija. Atsevišķie virsraksti (sadaļa, nodaļa, pants vai pozīcija) sniedz oficiālu nomenklatūras aprakstu.

Apropriāciju atcelšana

Apropriāciju atcelšana

Neizmantotās apropriācijas, kuras vairs nevar izmantot.

Apropriāciju pārnešana

Apropriāciju pārnešana

Izņēmums no gada pārskata principa tiktāl, ciktāl apropriācijas, kuras konkrētajā budžeta gadā nav bijis iespējams izmantot, var, ievērojot stingrus nosacījumus, izņēmuma kārtā tikt pārnestas izmantošanai nākamajā gadā.

Saistības

Saistības

Juridiski saistoši apliecinājumi piešķirt finansējumu, ja ir izpildīti noteikti nosacījumi. ES apņemas atlīdzināt savu daļu no ES finansēta projekta izmaksām. Šodienas saistības ir rītdienas maksājumi. Šodienas maksājumi ir vakardienas saistības.

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas sedz juridisko saistību (līgumu, dotāciju nolīgumu/lēmumu), kuras varētu tikt parakstītas kārtējā finanšu gadā, kopējās izmaksas.

Kārtējās darba izmaksas

Kārtējās darba izmaksas

Shēmas saistību pieaugums, ko rada darbs kārtējā finanšu gadā.

Saistību atcelšana

Saistību atcelšana

Akts, ar kuru tiek atceltas iepriekšējās saistības (vai to daļa).

Definētu pabalstu shēma

Definētu pabalstu shēma

Pensijas shēma vai cita pensijas pabalsta shēma, kuras noteikumos ir noteikti pabalsti neatkarīgi no maksājamajām iemaksām un kurās pabalsti nav tieši saistīti ar ieguldījumiem shēmā. Shēma var būt finansēta vai nefinansēta.

Atvasinātie instrumenti

Atvasinātie instrumenti

Finanšu instrumenti, kuru vērtība ir saistīta ar kāda cita finanšu instrumenta, rādītāja vai preces vērtības izmaiņām. Atšķirībā no primārā finanšu instrumenta (piemēram, valdības obligācijas) turētāja, kuram ir neierobežotas tiesības saņemt naudu (vai kādu citu ekonomisku labumu) nākotnē, atvasinātā instrumenta turētājam ir tikai ierobežotas tiesības saņemt šādu labumu. Atvasinātā instrumenta piemērs ir regulētā tirgū netirgots valūtas nākotnes līgums.

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Tiešā pārvaldībā budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti, izpildaģentūras vai trasta fondi.

Diskonta likme

Diskonta likme

Likme, ko izmanto, lai pielāgotu naudas laika vērtībai. Diskontēšana ir metode, ko izmanto, lai salīdzinātu izmaksas un ieguvumus, kas rodas dažādos laika periodos.

Efektīvā procentu likme

Efektīvā procentu likme

Likme, ar kuru diskontē aplēstos nākotnes naudas ieņēmumus vai maksājumus visā finanšu aktīva vai finanšu saistību paredzamajā dzīves ciklā, lai iegūtu aktīva vai saistību neto uzskaites vērtību.

Finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Visi finanšu aktīvi vai saistības, kuri atbilstoši starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem tiek novērtēti to patiesajā vērtībā un kuru patiesās vērtības izmaiņas atzīst pārpalikuma vai deficīta aprēķinā par attiecīgo periodu (t. i., atvasinātie instrumenti).

Finanšu korekcija

Finanšu korekcija

Finanšu korekciju mērķis ir aizsargāt ES budžetu no kļūdainu vai neatbilstīgu izdevumu sloga. Attiecībā uz izdevumiem dalītas pārvaldības režīmā par nepareizi veikto maksājumu atgūšanas uzdevumu galvenokārt ir atbildīga dalībvalsts.

“Apstiprināta” finanšu korekcija ir tāda, kuru attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi. “Izlemtā” finanšu korekcija ir ar Komisijas lēmumu pieņemta, un tā vienmēr ir neto korekcija, saskaņā ar kuru dalībvalstij ir jāatmaksā nepareizi izmaksāti līdzekļi ES budžetā, tādējādi attiecīgajai dalībvalstij tiek galīgi samazināts piešķirtais finansējums. Šajā publikācijā apstiprinātās un izlemtās finanšu korekcijas ir iekļautas kā viena kategorija.

“Īstenota” finanšu korekcija ir tāda, ar kuru ir labots konstatētais pārkāpums.

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Netiešās pārvaldības režīmā Komisija piešķir budžeta izpildes uzdevumus struktūrām, ko reglamentē ES tiesību akti vai valsts tiesību akti.

Pārtraukšana un apturēšana

Pārtraukšana un apturēšana

Ja Komisija savā darbā vai pamatojoties uz revīzijas iestāžu sniegto informāciju, konstatē, ka dalībvalsts nav novērsusi nopietnus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmās un/vai nav labojusi deklarētos un apstiprinātos neatbilstīgos izdevumus, tā var pārtraukt vai apturēt maksājumus.

Pārkāpums

Pārkāpums

Pārkāpums ir darbība, kas neatbilst ES noteikumiem un kas var negatīvi ietekmēt ES finanšu intereses, bet ko var izraisīt saņēmēju, kuri pieprasa līdzekļus, vai iestāžu, kuras ir atbildīgas par maksājumu veikšanu, īsta kļūda. Apzināti izdarīts pārkāpums ir krāpšana.

Likvidējamās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Neizmantotās apropriācijas, kuras jāatceļ finanšu gada beigās. Likvidēšana nozīmē uz apropriāciju attiecināmās izdevumu radīšanas un/vai saistību uzņemšanās atļaujas daļēju vai pilnīgu atcelšanu. Tikai kopuzņēmumiem, kā norādīts to finanšu noteikumos, visas neizmantotās apropriācijas var iekļaut ieņēmumu un izdevumu aplēsē par līdz pat trijiem nākamajiem finanšu gadiem (t. s. “N + 3” noteikums). Tāpēc KU likvidējamās apropriācijas var atkal aktivizēt līdz pat N + 3 finanšu gadam.

Pašu resursi

Pašu resursi

Atspoguļo ES iestāžu un struktūru galveno finansējumu un ir definēti Pašu resursu regulā (Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014). Pašu resursi ietver NKI resursus, PVN resursus un tradicionālos pašu resursus.

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas sedz kārtējā gadā maksājamus izdevumus, kas izriet no juridiskām saistībām, kuras uzņemtas kārtējā gadā un/vai iepriekšējos gados.

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos saskaņā ar tā pamatā esošā līguma, lēmuma, nolīguma vai tiesību pamatakta noteikumiem. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā vai arī atmaksā.

Preventīvs pasākums

Preventīvs pasākums

Komisijas rīcībā esošie preventīvie pasākumi ES budžeta aizsardzībai gadījumos, kad Komisija ir informēta par iespējamiem trūkumiem, ietver no ES budžeta veikto darbības programmas maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu.

Neizpildītās saistības (reste à liquider, RAL)

Neizpildītās saistības (reste à liquider, RAL)

Atspoguļo summu, par kādu ir uzņemtas budžeta saistības, bet sekojošais maksājums vēl nav izdarīts. Tās parāda ES maksājumu saistības turpmākajos gados un izriet tieši no daudzgadu programmu pastāvēšanas un saistību un maksājumu apropriāciju nošķiršanas.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Dalītās pārvaldības režīmā budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Apmēram 80 % ES izdevumu ietilpst šajā izpildes režīmā.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Tie ir ES ieņēmumi un daļa no “pašu resursiem”, ar ko finansē ES darbības. Tradicionālie pašu resursi ir definēti Pašu resursu regulā (Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014) un ietver muitas nodokļus un cukura nodevas.

Pārvietojumi (starp budžeta pozīcijām)

Pārvietojumi (starp budžeta pozīcijām)

Pārvietojumi starp budžeta pozīcijām nozīmē, ka finanšu gada laikā apropriācijas tiek pārvietotas no vienas budžeta pozīcijas uz citu, un tādējādi tie ir izņēmums no budžeta specifikācijas principa. Tomēr tie ir nepārprotami atļauti Līgumā par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar Finanšu regulā (FR) paredzētajiem nosacījumiem. FR ir identificēti dažādi pārvietojumu veidi atkarībā no tā, vai tie ir starp budžeta sadaļām, nodaļām, pantiem vai pozīcijām vai to ietvaros, un to veikšanai ir vajadzīgi dažādi atļaujas līmeņi.

SAĪSINĀJUMU SARAKSTS

| GDP | Gada darbības pārskats |
| --- | --- |
| ABB | Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām |
| ABM | Pārvaldība pa darbības jomām |
| ACER | Energoregulatoru sadarbības aģentūra |
| AMIF | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds |
| AOD | Deleģētais kredītrīkotājs |
| ARTEMIS | Progresīva pētniecība un tehnoloģijas iegultām viedām sistēmām |
| ATM | Gaisa satiksmes pārvaldība |
| BBI | Biorūpniecības kopuzņēmums |
| BEREC | Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde |
| BIC | Biorūpniecības konsorcijs |
| BIS | Starptautisko norēķinu banka |
| MB | Maksājumu bilance |
| BUFI fonds | Budžeta naudas sodu fonds |
| KLP | Kopējā lauksaimniecības politika |
| CCS LGF | Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms |
| Cedefop | Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs |
| EISI | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments |
| EISI PI | Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments |
| CEPOL | Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra |
| KF | Kohēzijas fonds |
| Chafea | Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra |
| CIP | Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma |
| COM | Komisija |
| COSME | Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma |
| COSO | Tredveja komisijas atbalsta organizāciju komiteja |
| KNR | Kopīgo noteikumu regula |
| CPVO | Kopienas Augu šķirņu birojs |
| D&WM | Ekspluatācijas pārtraukšana un atkritumu apsaimniekošana |
| EACEA | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra |
| ELFLA | Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai |
| ELGF | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds |
| ELVGF | Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds |
| EASA | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra |
| EaSI | Nodarbinātība un sociālā inovācija |
| EASME | Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra |
| EASO | Eiropas Patvēruma atbalsta birojs |
| EBI | Eiropas Banku iestāde |
| ERAB | Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka |
| ERP | Eiropas Revīzijas palāta |
| ECB | Eiropas Centrālā banka |
| ECDC | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |
| ECHA | Eiropas Ķimikāliju aģentūra |
| ECOFIN | Ekonomikas un finanšu padome |
| EOTK | Eiropas Ogļu un tērauda kopiena |
| ECSEL | Kopuzņēmums “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai” |
| EAF | Eiropas Attīstības fonds |
| EDIF | Garantijas mehānisms Rietumbalkānu ietvaros |
| EEZ | Eiropas Ekonomikas zona |
| EVA | Eiropas Vides aģentūra |
| EĀDD | Eiropas Ārējās darbības dienests |
| EFCA | Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra |
| EZF | Eiropas Zivsaimniecības fonds |
| EFSA | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
| EFIA | Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai |
| EFSE | Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai |
| EFSI | Eiropas Finanšu stabilitātes instruments |
| ESIF | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds |
| EFSM | Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms |
| EBTA | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija |
| EGNOS | Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma sistēma |
| EIB | Eiropas Investīciju banka |
| EIF | Eiropas Investīciju fonds |
| EIGE | Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts |
| EAAPI | Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde |
| EIT | Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts |
| ElectriFI | Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva |
| EMA | Eiropas Zāļu aģentūra |
| EMCDDA | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs |
| EJZF | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds |
| EMSA | Eiropas Jūras drošības aģentūra |
| EMS | Ekonomiskā un monetārā savienība |
| ENEF | Uzņēmumu paplašināšanas fonds |
| ENIAC | Eiropas Nanoelektronikas iniciatīvas padomdevēja padome |
| ENIF | Uzņēmumu inovācijas fonds |
| ENISA | Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra |
| EKPI | Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments |
| EP | Eiropas Parlaments |
| ERCEA | Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra |
| ERAF | Eiropas Reģionālās attīstības fonds |
| EKA | Eiropas Kosmosa aģentūra |
| ESF | Eiropas Sociālais fonds |
| ESI fondi | Eiropas strukturālie un investīciju fondi |
| ESM | Eiropas Stabilizācijas mehānisms |
| EVTI | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde |
| ETUM | Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 |
| ETF | Eiropas Izglītības fonds |
| ES | Eiropas Savienība |
| EUIPO | Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs |
| eu-LISA | Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā |
| EUMETSAT | Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija |
| EU-OSHA | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra |
| Euratom | Eiropas Atomenerģijas kopiena |
| Eurofound | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds |
| Eurojust | Eiropas Savienības Tiesu sadarbības vienība |
| Eiropols | Eiropas Policijas birojs |
| F4E | Kopuzņēmums Fusion for Energy |
| FCH | Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” |
| ZVFI | Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments |
| FIFO | Princips “pirmais iekšā – pirmais ārā” |
| PP7 | Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai |
| FR | Finanšu regula |
| FRA | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra |
| Frontex | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra |
| FSDA | Finanšu pārskatu apspriešana un analīze |
| IKP | Iekšzemes kopprodukts |
| GMES | Globālā vides un drošības novērošana |
| NKI | Nacionālais kopienākums |
| GNSS | Globāla navigācijas satelītu sistēma |
| H2020 | “Apvārsnis 2020” |
| ICSLT | Starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula |
| IFRP | Integrētais finanšu pārskatu apkopojums |
| IIW | Infrastruktūras un inovācijas klase |
| SVF | Starptautiskais Valūtas fonds |
| IMI | Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai |
| INEA | Inovācijas un tīklu izpildaģentūra |
| IPA II | Pirmspievienošanās palīdzības instruments |
| SPSGS | Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti |
| IDF | Iekšējās drošības fonds |
| IT | Informācijas tehnoloģija |
| ITER | Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors |
| JAP | Kopīgais rīcības plāns |
| JRC | Kopīgais pētniecības centrs |
| KU | Kopuzņēmums |
| LGTT | Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem |
| MAP | Daudzgadu programma – vidēju uzņēmumu finansiālās integrācijas programma |
| MEP | Eiropas Parlamenta deputāts |
| MFA | Makrofinansiāls atbalsts |
| DFS | Daudzgadu finanšu shēma |
| MMVU | Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi |
| NEET | Jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu |
| ORD | Lēmums par pašu resursiem |
| PBI | Projektu obligāciju iniciatīva |
| PF4EE | Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments |
| PGF | Dalībnieku garantiju fonds |
| PMF | Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments |
| PPP | Publiskā un privātā sektora partnerība |
| PSEO | ES ierēdņu pensiju shēma |
| PI | Pētniecība un inovācija |
| RAL | Neizpildītās saistības (“reste à liquider”) |
| REA | Pētniecības izpildaģentūra |
| RDFM | Riska dalīšanas finanšu mehānisms |
| RTD | Pētniecība, tehnoloģiju attīstība un demonstrējumi |
| S&P | Standard & Poor’s Financial Services LLC |
| SANAD | MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem |
| SAPARD | Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai |
| SEMED | Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansiālās integrācijas programma |
| SESAR | Kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu |
| SIUGI | Instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām |
| MVU | Mazais(-ie) un vidējais(-ie) uzņēmums(-i) |
| SMEW | MVU klase (mazo un vidējo uzņēmumu klase) |
| LESD | Līgums par Eiropas Savienības darbību |
| TPR | Tradicionālie pašu resursi |
| TRDI | Pagaidu lauku attīstības instruments |
| PVN | Pievienotās vērtības nodoklis |
| YEI | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva |

GDP

Gada darbības pārskats

ABB

Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām

ABM

Pārvaldība pa darbības jomām

ACER

Energoregulatoru sadarbības aģentūra

AMIF

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

AOD

Deleģētais kredītrīkotājs

ARTEMIS

Progresīva pētniecība un tehnoloģijas iegultām viedām sistēmām

ATM

Gaisa satiksmes pārvaldība

BBI

Biorūpniecības kopuzņēmums

BEREC

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde

BIC

Biorūpniecības konsorcijs

BIS

Starptautisko norēķinu banka

MB

Maksājumu bilance

BUFI fonds

Budžeta naudas sodu fonds

KLP

Kopējā lauksaimniecības politika

CCS LGF

Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms

Cedefop

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

EISI

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

EISI PI

Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments

CEPOL

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra

KF

Kohēzijas fonds

Chafea

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

CIP

Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma

COM

Komisija

COSME

Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma

COSO

Tredveja komisijas atbalsta organizāciju komiteja

KNR

Kopīgo noteikumu regula

CPVO

Kopienas Augu šķirņu birojs

D&WM

Ekspluatācijas pārtraukšana un atkritumu apsaimniekošana

EACEA

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

ELFLA

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

ELGF

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

ELVGF

Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds

EASA

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

EaSI

Nodarbinātība un sociālā inovācija

EASME

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra

EASO

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

EBI

Eiropas Banku iestāde

ERAB

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

ERP

Eiropas Revīzijas palāta

ECB

Eiropas Centrālā banka

ECDC

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

ECHA

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

ECOFIN

Ekonomikas un finanšu padome

EOTK

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena

ECSEL

Kopuzņēmums “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nostiprināšanai”

EAF

Eiropas Attīstības fonds

EDIF

Garantijas mehānisms Rietumbalkānu ietvaros

EEZ

Eiropas Ekonomikas zona

EVA

Eiropas Vides aģentūra

EĀDD

Eiropas Ārējās darbības dienests

EFCA

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

EZF

Eiropas Zivsaimniecības fonds

EFSA

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

EFIA

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai

EFSE

Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai

EFSI

Eiropas Finanšu stabilitātes instruments

ESIF

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds

EFSM

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms

EBTA

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija

EGNOS

Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma sistēma

EIB

Eiropas Investīciju banka

EIF

Eiropas Investīciju fonds

EIGE

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

EAAPI

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

EIT

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

ElectriFI

Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva

EMA

Eiropas Zāļu aģentūra

EMCDDA

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

EJZF

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

EMSA

Eiropas Jūras drošības aģentūra

EMS

Ekonomiskā un monetārā savienība

ENEF

Uzņēmumu paplašināšanas fonds

ENIAC

Eiropas Nanoelektronikas iniciatīvas padomdevēja padome

ENIF

Uzņēmumu inovācijas fonds

ENISA

Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra

EKPI

Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments

EP

Eiropas Parlaments

ERCEA

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

ERAF

Eiropas Reģionālās attīstības fonds

EKA

Eiropas Kosmosa aģentūra

ESF

Eiropas Sociālais fonds

ESI fondi

Eiropas strukturālie un investīciju fondi

ESM

Eiropas Stabilizācijas mehānisms

EVTI

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

ETUM

Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998

ETF

Eiropas Izglītības fonds

ES

Eiropas Savienība

EUIPO

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs

eu-LISA

Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

EUMETSAT

Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija

EU-OSHA

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

Euratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena

Eurofound

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Eurojust

Eiropas Savienības Tiesu sadarbības vienība

Eiropols

Eiropas Policijas birojs

F4E

Kopuzņēmums Fusion for Energy

FCH

Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis”

ZVFI

Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments

FIFO

Princips “pirmais iekšā – pirmais ārā”

PP7

Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai

FR

Finanšu regula

FRA

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

Frontex

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

FSDA

Finanšu pārskatu apspriešana un analīze

IKP

Iekšzemes kopprodukts

GMES

Globālā vides un drošības novērošana

NKI

Nacionālais kopienākums

GNSS

Globāla navigācijas satelītu sistēma

H2020

“Apvārsnis 2020”

ICSLT

Starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula

IFRP

Integrētais finanšu pārskatu apkopojums

IIW

Infrastruktūras un inovācijas klase

SVF

Starptautiskais Valūtas fonds

IMI

Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai

INEA

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra

IPA II

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

SPSGS

Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti

IDF

Iekšējās drošības fonds

IT

Informācijas tehnoloģija

ITER

Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

JAP

Kopīgais rīcības plāns

JRC

Kopīgais pētniecības centrs

KU

Kopuzņēmums

LGTT

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem

MAP

Daudzgadu programma – vidēju uzņēmumu finansiālās integrācijas programma

MEP

Eiropas Parlamenta deputāts

MFA

Makrofinansiāls atbalsts

DFS

Daudzgadu finanšu shēma

MMVU

Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi

NEET

Jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu

ORD

Lēmums par pašu resursiem

PBI

Projektu obligāciju iniciatīva

PF4EE

Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments

PGF

Dalībnieku garantiju fonds

PMF

Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments

PPP

Publiskā un privātā sektora partnerība

PSEO

ES ierēdņu pensiju shēma

PI

Pētniecība un inovācija

RAL

Neizpildītās saistības (“reste à liquider”)

REA

Pētniecības izpildaģentūra

RDFM

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

RTD

Pētniecība, tehnoloģiju attīstība un demonstrējumi

S&P

Standard & Poor’s Financial Services LLC

SANAD

MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem

SAPARD

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai

SEMED

Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansiālās integrācijas programma

SESAR

Kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu

SIUGI

Instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām

MVU

Mazais(-ie) un vidējais(-ie) uzņēmums(-i)

SMEW

MVU klase (mazo un vidējo uzņēmumu klase)

LESD

Līgums par Eiropas Savienības darbību

TPR

Tradicionālie pašu resursi

TRDI

Pagaidu lauku attīstības instruments

PVN

Pievienotās vērtības nodoklis

YEI

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

---

(1)  Saskaņā ar subsidiaritātes principu Savienība rīkojas tikai tad, ja un ciktāl paredzētās darbības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis un ierosinātās darbības mēroga vai ietekmes dēļ tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī. Saskaņā ar proporcionalitātes principu Savienības rīcības saturs un veids ir samērīgs ar Līgumu mērķu sasniegšanai vajadzīgo. Skatīt LESD 5. pantu.

1

(2)  Skatīt Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, COM(2010) 2020, 2010. gada 3. marts.

2

(3)  Komisijas paziņojums “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Eiropas rīcība ilgtspējības jomā” (Next steps for a sustainable European future European action for sustainability), SWD(2016) 390 final, 2016. gada 22. novembris.

3

(4)  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2013/C 373/01).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

5

(6)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pants.

6

(7)  Plašāku informāciju skatīt priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera (Jean-Claude Juncker) un priekšsēdētāja pirmā vietnieka Fransa Timmermansa (Frans Timmermans) paziņojumā Komisijai “Pārvaldība Eiropas Komisijā” (Governance in the European Commission), C(2017) 6915 final, 2017. gada 11. oktobris, URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

7

(8)  Piemēram, iekšējās kontroles standarti ir balstīti uz COSO 2013. gada iekšējās kontroles principiem.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en. Plašāku informāciju skatīt paziņojumā Komisijai C(2018) 7704 “Korporatīvās pārvaldības racionalizācija un nostiprināšana Eiropas Komisijā” (Streamlining and strengthening corporate governance within the European Commission), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governance-european-commission_en.pdf.

9

(10)  Īpašais ziņojums Nr. 27/2016 “Pārvaldība Eiropas Komisijā: vai tiek izmantota labākā prakse”.

10

(11)  Tā rezultātā termins “Eiropas Komisija” tiek izmantots, lai apzīmētu gan Komisijas locekļu izveidoto iestādi – kolēģiju, gan tās administrāciju, ko pārvalda tās departamentu ģenerāldirektori (un citu administratīvo struktūru, piemēram, dienestu, biroju un izpildaģentūru, vadītāji).

11

(12)  Eiropadomes 2019. gada 22. marta Lēmums (ES) 2019/476, kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu (OV L 80I , 22.3.2019., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropadomes 2019. gada 11. aprīļa Lēmums (ES) 2019/584, kas pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, ar ko pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu (OV L 101, 11.4.2019., 1. lpp.).

13

(14)  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

14

(*1)  Eiropas Parlaments 2018. gada 12. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi Savienības īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2019. gadā iekasēs dalībvalstis vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības pensijām.

*1

Eiropas Parlaments 2018. gada 12. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi Savienības īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2019. gadā iekasēs dalībvalstis vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības pensijām.

(15)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

15

(16)  PSEO ir nosacīts (teorētisks) fonds ar definētiem pabalstiem, kurā personāls ar iemaksu palīdzību finansē savas nākotnes pensijas. Lai arī faktiski ieguldījumu fonds nepastāv, summa, kas ar šāda fonda palīdzību tiktu iekasēta, tiek uzskatīta par ieguldītu dalībvalstu ilgtermiņa obligācijās un ir atspoguļota pensiju saistībās, kas ir reģistrētas Eiropas Savienības gada pārskatos. Dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksu saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu un Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu (sīku shēmas aprakstu skatīt COM(2018) 829).

16

(17)  OV L 345, 27.12.2017., 34. lpp.

17

(18)  OV L 249, 27.9.2017., 1. lpp.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129./171. lpp.).

19

(20)  OV L 168, 7.6.2014., 39. lpp.

20

(21)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

21

(*2)  Sadaļa “Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija” ietver konsolidēto subjektu budžeta izpildi un konsolidācijā izslēgtās summas, ārpusbudžeta darbības un nepiešķirtās programmas ar individuāli nenozīmīgām summām.

*2

Sadaļa “Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija” ietver konsolidēto subjektu budžeta izpildi un konsolidācijā izslēgtās summas, ārpusbudžeta darbības un nepiešķirtās programmas ar individuāli nenozīmīgām summām.

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. marta Lēmums (ES) 2018/412, ar kuru groza Lēmumu Nr. 466/2014/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības (OV L 76, 19.3.2018., 30. lpp.).

22

(23)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

23

(24)  OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.

24

(25)  OV L 349, 21.12.2013., 100. lpp.

25

(26)  OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.

26

(27)  OV L 70, 12.3.2019., 1. lpp.

27

(28)  OV L 291, 16.11.2018., 3. lpp.

28

(29)  OV L 132, 21.5.2016., 85. lpp.

29

(*3)  Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajai palīdzībai.

*3

Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajai palīdzībai.

(*4)  Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi (izņemot pašu kapitāla instrumentus un vienoto fondu).

*4

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi (izņemot pašu kapitāla instrumentus un vienoto fondu).

(*5)  Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā.

*5

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā.

(30)  Padomes 2009. gada 18. maija Regula (EK) Nr. 431/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 128, 27.5.2009., 1. lpp.).

30

(31)  Padomes 2010. gada 11. maija Regula (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.).

31

(*6)  Tiek piemērots korekcijas koeficients (“KK”).

*6

Tiek piemērots korekcijas koeficients (“KK”).

(*7)  Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

*7

Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

(32)  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

32

Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

(*8)  Šajā tabulā norādītie aktīvi ietver vairākus finanšu pārskatu posteņus (pieejami pārdošanai – 4,387 miljardi EUR (no kuriem 1,294 miljardi ir pašu kapitāla instrumenti); nauda un naudas ekvivalenti – 1,615 miljardi EUR; aizdevumi – 64 miljoni EUR; citi posteņi – 49 miljoni EUR).

*8

Šajā tabulā norādītie aktīvi ietver vairākus finanšu pārskatu posteņus (pieejami pārdošanai – 4,387 miljardi EUR (no kuriem 1,294 miljardi ir pašu kapitāla instrumenti); nauda un naudas ekvivalenti – 1,615 miljardi EUR; aizdevumi – 64 miljoni EUR; citi posteņi – 49 miljoni EUR).

(*9)  Šajā tabulā norādītās saistības ietver vairākus finanšu pārskatu posteņus (uzkrājumi – 1,337 miljardi EUR; parādi kreditoriem – 69 miljoni EUR; citi posteņi – 22 miljoni EUR).

*9

Šajā tabulā norādītās saistības ietver vairākus finanšu pārskatu posteņus (uzkrājumi – 1,337 miljardi EUR; parādi kreditoriem – 69 miljoni EUR; citi posteņi – 22 miljoni EUR).

(*10)  Attiecībā uz noteiktām garantijām visam ES riskam ir izveidoti uzkrājumi.

*10

Attiecībā uz noteiktām garantijām visam ES riskam ir izveidoti uzkrājumi.

(*11)  Bez refinansēšanas darījumiem.

*11

Bez refinansēšanas darījumiem.

(*12)  Izņemot palīdzību piesardzības pasākumu veidā.

*12

Izņemot palīdzību piesardzības pasākumu veidā.

(33)  Vairāk informācijas skatīt: Eiropas Komisija, “2019. gada ziemas Eiropas ekonomikas prognoze” (European Economic Forecast Winter 2019), URL: https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-winter-2019_en.

33

(34)  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

34

(35)  OV L 168, 7.6.2014., 29. lpp.

35

---

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

| 30.9.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/168 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/168

---

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGA REVIDENTA ZIŅOJUMS

(2019/C 327/02)

Atzinums

| I. | Mēs revidējām:






  a) | Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2018. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2019. gada 26. jūnijā; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2018. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2019. gada 26. jūnijā;

| b) | pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā. |
| --- | --- |

b)

pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā.

Pārskatu ticamība

| Atzinums par pārskatu ticamību









  II. | Mēs uzskatām, ka Eiropas Savienības (ES) konsolidētie pārskati par 2018. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli 2018. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

Atzinums par pārskatu ticamību

II.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

| Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību









  III. | Mēs uzskatām, ka pārskatiem par 2018. gada 31. decembrī slēgto gadu pakārtotie ieņēmumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību

III.

Izdevumi

| Atzinums ar iebildēm par izdevumu likumību un pareizību









  IV. | Mēs uzskatām, ka, izņemot tā jautājuma ietekmi, kas aprakstīts punktā, kurā sniegts pamatojums atzinumam ar iebildēm par izdevumu likumību un pareizību, izdevumi, kas pieņemti pārskatos par 2018. gada 31. decembrī slēgto gadu, visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums ar iebildēm par izdevumu likumību un pareizību

IV.

Atzinuma pamatojums

| V. | Mēs veicām revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA) un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI). Mūsu pienākumi saskaņā ar šiem standartiem ir plašāk aprakstīti šā ziņojuma iedaļā “Revidenta pienākumi konsolidēto pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā”. Mēs esam neatkarīgi un ievērojam ētiskos pienākumus saskaņā ar Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi Starptautiskās Ētikas standartu padome grāmatvežiem (IESBA). Uzskatām, ka gūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. |
| --- | --- |

V.

Pamats atzinumam ar iebildēm par izdevumu likumību un pareizību

| VI. | Mēs konstatējām, ka 2018. gadā augsta riska izdevumos (galvenokārt izdevumos, kuru pamatā ir atlīdzināšana un kuriem piemēro sarežģītus noteikumus) (3) bija būtisks kļūdu līmenis. Mūsu aplēstais kļūdu līmenis augsta riska izdevumos ir 4,5 %. Mūsu aplēstais kopējais kļūdu līmenis (2,6 %) pārsniedz mūsu noteikto būtiskuma slieksni, bet tas nav visaptverošs. Zema riska izdevumos, kurus veic galvenokārt uz maksājumtiesību pamata un kuriem piemēro vienkāršotus / ne tik sarežģītus noteikumus, kļūdu līmenis nebija būtisks (4). |
| --- | --- |

VI.

Galvenie revīzijas jautājumi

| Mēs vērtējām potenciālo ietekmi, kādu uz 2018. gada pārskatiem rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības









  VII. | Apvienotā Karaliste (AK) 2017. gada 29. martā oficiāli paziņoja Eiropadomei par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (ES). 2019. gada 10. aprīlī Eiropadome piekrita pagarināt AK izstāšanās termiņu (5) tik ilgi, cik nepieciešams, taču jebkurā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2019. gada 31. oktobrim. Saskaņā ar Padomes lēmumu Apvienotajai Karalistei ir jāizstājas no Eiropas Savienības tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko pēc ratifikācijas procedūru pabeigšanas, vai 2019. gada 1. novembrī, atkarībā no tā, kas ir agrāk. Apvienotā Karaliste līdz jaunajai izstāšanās dienai joprojām būs dalībvalsts ar pilnām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar LES 50. pantu, un tai ir tiesības jebkurā laikā atsaukt savu paziņojumu. |
| --- | --- |

Mēs vērtējām potenciālo ietekmi, kādu uz 2018. gada pārskatiem rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

VII.

| VIII. | Kā norādīts II punktā, ES konsolidētie 2018. gada pārskati tika sagatavoti, lai atspoguļotu ES finanšu stāvokli 2018. gada 31. decembrī, kā arī 2018. gada rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas. ES konsolidētie 2018. gada pārskati atspoguļo sarunu stāvokli 2018. gada 31. decembrī. Tajā dienā un līdz pat dienai, kad pabeidzām savu revīzijas darbu, Apvienotā Karaliste joprojām bija ES dalībvalsts. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Mēs nekonstatējām nekādus notikumus saistībā ar izstāšanās procesu, kuru dēļ būtu nepieciešamas korekcijas saskaņā ar starptautisko grāmatvedības standartu, kurš attiecas uz notikumiem pēc pārskatu sagatavošanas datuma (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Mēs arī turpmāk vērtēsim potenciālo ietekmi, ko uz ES konsolidētajiem pārskatiem radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības. Nākamajos ES konsolidētajos pārskatos būs jāatspoguļo izstāšanās procesa stāvoklis vai iznākums. Dienā, kad pabeidzām 2018. gada pārskatu revīziju, vēl nebija zināms, vai Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības un, ja izstāsies, kurā datumā un saskaņā ar kādiem noteikumiem. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Ņemot vērā šo situāciju, mums nav nekas ziņojams par finanšu ietekmi uz ES 2018. gada konsolidētajiem gada pārskatiem un mēs secinām, ka pārskati pareizi atspoguļo izstāšanās procesu, kāds tas bija 2018. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

XI.

Mēs novērtējām saistību pensijām un citiem darbinieku pabalstiem

| XII. | ES bilancē ir iegrāmatota saistība pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, kas 2018. gada beigās bija 80,5 miljardi EUR. Šī ir viena no lielākajām bilances saistībām, kas veido vairāk nekā trešo daļu no kopējām 2018. gada saistībām, kuru summa ir 235,9 miljardi EUR. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Lielākā daļa šīs saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem (70,0 miljardi EUR) attiecas uz Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu (PSEO). Pārskatos norādītās saistības atbilst summai, kāda būtu iekļauta pensiju fondā, ja tāds būtu izveidots, lai maksātu pašreizējās vecuma pensiju saistības (7). Papildus vecuma pensijām šī saistība ietver arī invaliditātes pensijas un ES darbinieku pārdzīvojušajiem laulātajiem vai bāreņiem maksātās pensijas. No pensiju shēmas maksātos pabalstus sedz no ES budžeta. Dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksāšanu, un ierēdņi apmaksā vienu trešdaļu no shēmas finansēšanas izdevumiem. Šo saistību Komisijas grāmatveža vārdā aprēķina Eurostat, izmantojot parametrus, ko novērtējuši Komisijas aktuāri. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Otra lielākā daļa no saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem (8,7 miljardi EUR) ir aplēstā ES saistība pret kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu. Tā attiecas uz izmaksām par ES darbinieku veselības aprūpi, un tās ir jāveic periodā pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Savas revīzijas laikā attiecībā uz pensijas saistībām mēs novērtējām aktuāros pieņēmumus un no tiem izrietošo novērtējumu. Šo novērtējumu veicām, balstoties uz darbu, ko paveikuši ārēji aktuāri, lai sagatavotu pētījumu par pensiju un kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas saistībām. Mēs pārbaudījām skaitliskos datus, aktuāros parametrus un saistības aprēķinu, kā arī izklāstu konsolidētajā bilancē un konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumus. Kā norādīts konsolidēto finanšu pārskatu 2.9. skaidrojumā, Komisija turpināja strādāt, lai nostiprinātu darbinieku pabalstu saistības aprēķinā izmantotos procesus, un mēs tam sekosim. |
| --- | --- |

XV.

Mēs novērtējām būtiskākās pārskatos atspoguļotās gada noslēguma aplēses

| XVI. | 2018. gada beigās bija aplēsts, ka attiecināmie izdevumi, kuri radušies atbalsta saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, bija 99,8 miljardi EUR (2017. gada beigās – 100,9 miljardi EUR). Šīs summas tika reģistrētas kā uzkrātie izdevumi (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | 2018. gada beigās summa, kas netika izlietota finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā un atbalsta shēmām un kas tika atzīta ES pārskatos, bija lēsta 6,5 miljardu EUR apmērā (2017. gada beigās – 4,7 miljardi EUR); bilancē tā iegrāmatota kā “Citi avansi dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Lai novērtētu šīs gada noslēguma aplēses, mēs pārbaudījām sistēmu, ko Komisija ir izveidojusi periodu nodalīšanas aprēķiniem, un pārliecinājāmies, cik tā ir pareiza un pilnīga ģenerāldirektorātos, kur bija veikta lielākā daļa maksājumu. Revidējot izlasi, kurā bijām iekļāvuši rēķinus un priekšfinansējuma maksājumus, mēs pārbaudījām attiecīgos periodu nodalīšanas aprēķinus, lai novērtētu risku, ka uzkrājumi ir norādīti nepareizi. Mēs lūdzām Komisijas grāmatvedības dienestiem papildu skaidrojumu par šo aplēšu aprēķinam piemērotajām vispārējām metodēm. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par kopējo summu, kas attiecas uz uzkrātajām maksām un citiem avansiem dalībvalstīm, ir patiesa. |
| --- | --- |

XIX.

Citi jautājumi

| XX. | Vadība atbild par “pārējās informācijas” sniegšanu. Šis jēdziens ietver dokumentu “Finanšu pārskatu izskatīšana un analīze”, bet neietver konsolidētos pārskatus vai mūsu ziņojumu par tiem. Mūsu atzinums par konsolidētajiem pārskatiem neattiecas uz šo pārējo informāciju, un par to mēs nesniedzam nekāda veida secinājumu par pārliecību. Konsolidēto pārskatu revīzijā mūsu pienākums ir iepazīties ar pārējo informāciju un apsvērt, vai tā būtiskos aspektos nesaskan ar konsolidētajiem pārskatiem vai mūsu revīzijā iegūto informāciju vai jebkādā citā veidā varētu saturēt būtiski nepareizas ziņas. Ja secinām, ka pārējā informācija satur būtiski nepareizas ziņas, mūsu pienākums ir par to attiecīgi ziņot. Šajā aspektā mums nav nekas ziņojams. |
| --- | --- |

XX.

Vadības pienākumi

| XXI. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadības pienākums ir sagatavot un iesniegt ES konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, un nodrošināt tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles mehānismu izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Vadības pienākumos tostarp ir nodrošināt, lai finanšu pārskatos atspoguļotās darbības, finanšu darījumi un informācija atbilst tiem piemērojamajam regulējumam. Komisijai ir galīgā atbildība par ES pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Sagatavojot konsolidētos pārskatus, vadības pienākums ir novērtēt ES spēju turpināt darbību, izklāstīt visus svarīgos jautājumus un izmantot darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Komisija ir atbildīga par ES finanšu pārskatu sagatavošanas procesa pārraudzību. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Saskaņā ar Finanšu regulu (IX sadaļa) Komisijas grāmatvedis nosūta revīzijai ES konsolidētos pārskatus vispirms līdz pārskata gadam sekojošā gada 31. martam kā provizoriskos pārskatus, tad līdz 31. jūlijam kā galīgos pārskatus. Jau provizoriskajos pārskatos ir jāsniedz skaidrs un patiess priekšstats par ES finanšu stāvokli. Tādējādi nepieciešams, lai visos provizorisko pārskatu posteņos būtu izklāstīti galīgie aprēķini, kas ļautu mums pildīt savus pienākumus saskaņā ar Finanšu regulas X sadaļu un noteiktajos termiņos. Atšķirībai starp provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem parasti vajadzētu rasties tikai mūsu apsvērumu rezultātā. |
| --- | --- |

XXIV.

Revidenta pienākumi konsolidēto pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā

| XXV. | Mūsu mērķi ir iegūt pamatotu pārliecību par to, ka ES konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, un, balstoties uz mūsu veikto revīziju, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatota pārliecība ir augsts pārliecības līmenis, bet tā nav garantija, ka revīzijā vienmēr tiks atklāti visi iespējamie būtiski nepareizu ziņu vai būtisku neatbilstību gadījumi. Tie var rasties krāpšanas vai kļūdas dēļ un tos uzskata par būtiskiem tad, ja var pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi vai kopā tie varētu ietekmēt saimnieciskus lēmumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz šiem konsolidētajiem pārskatiem. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Ieņēmumu jomā mūsu veiktās PVN un NKI pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir makroekonomikas rādītāju kopums, uz kā pamata šie resursi ir aprēķināti, un pēc tam mēs novērtējam Komisijas sistēmas, ko izmanto šo datu apstrādei, līdz ir saņemtas dalībvalstu iemaksas un tās ir iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā mēs pārbaudām muitas iestāžu pārskatus un analizējam muitas nodokļu plūsmu, līdz Komisija šīs summas ir saņēmusi un atspoguļojusi pārskatos. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies un ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas, izņemot avansa maksājumus to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs ir sniedzis pierādījumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra ir pieņēmusi šo pierādījumu, avansa maksājumu dzēšot, kas var nenotikt līdz nākamajam gadam. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Revīzijā, ko veicam saskaņā ar ISA un ISSAI, mēs liekam lietā profesionālo spriedumu un visas revīzijas gaitā saglabājam profesionāli skeptisku attieksmi. Mēs arī:






  a) | apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti; |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti;

| b) | iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti;

| c) | novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju; |
| --- | --- |

c)

novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju;

| d) | izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu; |
| --- | --- |

d)

izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu;

| e) | novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi; |
| --- | --- |

e)

novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi;

| f) | iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un revīzijas atzinuma sagatavošana ir vienīgi mūsu ziņā. |
| --- | --- |

f)

iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un revīzijas atzinuma sagatavošana ir vienīgi mūsu ziņā.

| XXIX. | Mēs sazināmies ar vadību arī par revīzijai plānoto tvērumu un laika grafiku, kā arī par nozīmīgiem revīzijas konstatējumiem, tostarp par visiem konstatējumiem, kas attiecas uz būtiskiem iekšējās kontroles trūkumiem. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | No jautājumiem, kas apspriesti ar Komisiju un citām revidētajām vienībām, mēs apzinām tos, kuri konsolidēto pārskatu revīzijā ir vissvarīgākie un kuri tādējādi ir galvenie revīzijas jautājumi kārtējā periodā. Šos jautājumus mēs aprakstām savā ziņojumā, ja vien ar likumu vai noteikumiem nav aizliegta to atklāšana plašākai sabiedrībai vai – ārkārtīgi retos gadījumos – ja secinām, ka informācija mūsu ziņojumā nav jāsniedz, jo ir pamats domāt, ka tās atklāšana varētu radīt negatīvas sekas, kuras būtu lielākas par labumu, ko gūtu sabiedrība. |
| --- | --- |

XXX.

2019. gada 18. jūlijā

Klaus-Heiner LEHNE

Priekšsēdētājs

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, Luksemburga, LUKSEMBURGA

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, finanšu darbības rezultātu pārskatu, naudas plūsmas pārskatu, pārskatu par neto aktīvu pārmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus skaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Budžeta izpildes pārskati ietver arī skaidrojumus.

2

(3)  Šo izdevumu apmērs ir 61,0 miljards EUR. Plašāka informācija ir sniegta mūsu 2018. gada pārskata 1.19.–1.21. punktā.

3

(4)  Šo izdevumu apmērs ir 59,6 miljardi EUR. Plašāka informācija ir sniegta mūsu 2018. gada pārskata 1.18. punktā.

4

(5)  Eiropadomes Lēmums, kurš pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, un ar kuru pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta 3. punktu, EUCO XT 20013/19.

5

(6)  Sk. 14. starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu (IPSAS) “Notikumi pēc pārskatu sagatavošanas datuma”.

6

(7)  Sk. 39. starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu (IPSAS) “Darbinieku pabalsti”. Piemērojot Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu, definēto pabalstu pienākums atbilst to paredzamo nākotnes maksājumu pašreizējai vērtībai, ko ES būs jāveic, lai samaksātu pensiju saistības, kuras darbiniekiem pienākas par kārtējo periodu un iepriekšējiem periodiem.

7

(8)  Tie ietver uzkrātās maksas bilances saistību pusē 62,9 miljardu EUR apmērā un bilances aktīvu pusē 36,9 miljardus EUR, kas samazina priekšfinansējuma vērtību.

8

---