# Az Európai Unió C 340/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 340 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. október 8. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 340

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. október 8.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | ECA |
| 2019/C 340/01 | A Számvevőszék éves jelentése a 2018. évi pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt | 1 |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2019/C 340/02 | A Számvevőszék 2018. évi pénzügyi évről szóló éves jelentése a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről, a Bizottság válaszaival együtt | 269 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

ECA

2019/C 340/01

A Számvevőszék éves jelentése a 2018. évi pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt

1

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2019/C 340/02

A Számvevőszék 2018. évi pénzügyi évről szóló éves jelentése a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről, a Bizottság válaszaival együtt

269

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

ECA

| 8.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 340/1

---

Image 1

Az EUMSZ 287. cikke (1) és (4) bekezdésének, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 258. cikkének, illetve a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/1877 tanácsi rendelet 43. cikkének rendelkezéseivel összhangban

az Európai Unió Számvevőszéke 2019. július 18-i ülésén elfogadta

a 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó

ÉVES JELENTÉSEIT.

A Számvevőszék megküldte az éves jelentéseket és az észrevételeire az intézmények által adott válaszokat a zárszámadásért felelős hatóságok és a többi intézmény számára.

A Számvevőszék tagjai:

Klaus-Heiner LEHNE (elnök), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Pietro RUSSO, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, GÁLL-PELCZ Ildikó, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM, Viorel ȘTEFAN, Ivana MALETIĆ.

ÉVES JELENTÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

(2019/C 340/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| Általános bevezetés | 7 |
| --- | --- |

| 1. fejezet | – A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk | 9 |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

| 2. fejezet | – Költségvetési és pénzgazdálkodás | 35 |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

| 3. fejezet | – Az uniós költségvetés révén elért eredmények | 55 |
| --- | --- | --- |

3. fejezet

| 4. fejezet | – Bevételek | 111 |
| --- | --- | --- |

4. fejezet

| 5. fejezet | – Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért | 121 |
| --- | --- | --- |

5. fejezet

| 6. fejezet | – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 135 |
| --- | --- | --- |

6. fejezet

| 7. fejezet | – Természeti erőforrások | 159 |
| --- | --- | --- |

7. fejezet

| 8. fejezet | – Biztonság és uniós polgárság | 179 |
| --- | --- | --- |

8. fejezet

| 9. fejezet | – Globális Európa | 187 |
| --- | --- | --- |

9. fejezet

| 10. fejezet | – Igazgatás | 197 |
| --- | --- | --- |

10. fejezet

| Az intézmények válaszai | 205 |
| --- | --- |

---

Általános bevezetés

| 0.1. | Az Európai Számvevőszék európai uniós intézmény (1) és az Európai Unió pénzügyeinek külső ellenőre (2). Ilyen minőségünkben a polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként tevékenykedünk, és elősegítjük az Unió pénzgazdálkodásának javítását. Munkánkról részletesebb tájékoztatást éves tevékenységi jelentéseinkben, különjelentéseinkben, állapotfelméréseinkben, valamint az új, illetve átdolgozott uniós jogszabályokkal és a pénzügyi vonzattal rendelkező egyéb határozatokkal kapcsolatos véleményeinkben olvashat (3). |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Az uniós költségvetés végrehajtásáról idén 42. alkalommal kiadott éves jelentésünk a 2018. évi pénzügyi évre vonatkozik. Az Európai Fejlesztési Alapokat egy külön éves jelentés tárgyalja. |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Az Unió általános költségvetését évente hagyja jóvá a Tanács és az Európai Parlament. Éves jelentésünk – adott esetben különjelentéseinkkel kombinálva – képezi a zárszámadási eljárás alapját, melynek során a Parlament a Tanács ajánlása nyomán határoz arról, hogy a Bizottság kielégítően teljesítette-e a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatait. Közzétételkor az éves jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és ezzel egyidejűleg a tagállamok parlamentjeinek is megküldjük. |
| --- | --- |

0.3.

| 0.4. | Jelentésünk központi részét képezi az Unió konszolidált beszámolójának megbízhatóságáról, illetve a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről készített megbízhatósági nyilatkozat. Ezt a nyilatkozatot az Unió tevékenységének valamennyi főbb területére kiterjedő külön értékelések egészítik ki. |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Az előző évekhez hasonlóan jelentésünk felépítése idén is a következő:






  — | az 1. fejezet tartalmazza a megbízhatósági nyilatkozatot és egy összefoglalót a beszámolók megbízhatóságára és a tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzésünk eredményeiről; |
| --- | --- | --- |

0.5.

—

az 1. fejezet tartalmazza a megbízhatósági nyilatkozatot és egy összefoglalót a beszámolók megbízhatóságára és a tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzésünk eredményeiről;

| — | a 2. fejezet a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló elemzésünket mutatja be; |
| --- | --- |

—

a 2. fejezet a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló elemzésünket mutatja be;

| — | a 3. fejezet az uniós költségvetés teljesítménymutatóira összpontosít: bemutatja a teljesítményt vizsgáló 2018. évi különjelentéseink fontosabb eredményeit, és elemzi, hogy a Bizottság mennyiben hajtotta végre néhány, 2015-ben közzétett különjelentésünk ajánlásait; |
| --- | --- |

—

a 3. fejezet az uniós költségvetés teljesítménymutatóira összpontosít: bemutatja a teljesítményt vizsgáló 2018. évi különjelentéseink fontosabb eredményeit, és elemzi, hogy a Bizottság mennyiben hajtotta végre néhány, 2015-ben közzétett különjelentésünk ajánlásait;

| — | a 4. fejezet az uniós bevételekről szóló megállapításainkat mutatja be; |
| --- | --- |

—

a 4. fejezet az uniós bevételekről szóló megállapításainkat mutatja be;

| — | éves jelentésünk 5–10. fejezete a jelenlegi többéves pénzügyi keret (TPK) fő fejezeteire (4) vonatkozóan mutatja be a tranzakciók szabályszerűségét ellenőrző tesztjeinknek, a Bizottság éves tevékenységi jelentéseinek és a bizottsági belső kontrollrendszerek más elemei vizsgálatának, illetve az egyéb irányítási rendszerek értékelésének az eredményeit. |
| --- | --- |

—

éves jelentésünk 5–10. fejezete a jelenlegi többéves pénzügyi keret (TPK) fő fejezeteire (4) vonatkozóan mutatja be a tranzakciók szabályszerűségét ellenőrző tesztjeinknek, a Bizottság éves tevékenységi jelentéseinek és a bizottsági belső kontrollrendszerek más elemei vizsgálatának, illetve az egyéb irányítási rendszerek értékelésének az eredményeit.

| 0.6. | A TPK egyes fejezeteire nincsenek külön pénzügyi kimutatások, így a jelentésünk fejezeteire vonatkozó következtetések nem tekintendők ellenőri véleménynek. A fejezetek mindössze a TPK adott fejezetére jellemző fontos kérdéseket mutatnak be. |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Megállapításainkat igyekszünk egyértelműen és tömören bemutatni. Mindamellett nem mindig kerülhető el az Unióval, az uniós szakpolitikákkal és költségvetéssel, illetve a számvitellel és ellenőrzéssel kapcsolatos szakkifejezések használata. A honlapunkon közzétett glosszárium tartalmazza e szakkifejezések többségének meghatározását és magyarázatát (5). Az egyes fejezetekben az első előforduláskor dőlt betűkkel szedtük a glosszáriumban szereplő kifejezéseket. |
| --- | --- |

0.7.

| 0.8. | A jelentés tartalmazza a Bizottság (illetve adott esetben más uniós intézmények vagy szervek) észrevételeinkre adott válaszait is. Külső független ellenőrként a mi felelősségünk, hogy beszámoljunk ellenőrzési megállapításainkról és azokból levonjuk a szükséges következtetéseket, hogy ezáltal független és tárgyilagos értékelést bocsássunk rendelkezésre a beszámoló megbízhatóságáról és a tranzakciók szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

0.8.

---

(1)  Az Európai Számvevőszéket mint intézményt az Európai Unióról szóló szerződés (ismert nevén a Maastrichti Szerződés)(HL C 191., 1992.7.29., 1. o.) 13. cikke hozta létre. Elsőként azonban a Számvevőszék az 1977. évi Brüsszeli Szerződésben (HL L 359., 1977.12.31., 1. o.) jelenik meg, amely a külső ellenőri feladatok ellátásával megbízott új közösségi szervként hozta létre.

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 285–287. cikke (HL C 326., 2012.10.26., 47. o.).

(3)  Ezek honlapunkon elérhetők: www.eca.europa.eu

(4)  A TPK 6. fejezete („Ellentételezések”) alatti, illetve a TPK-n kívüli kiadásokra vonatkozóan nem készítettünk külön értékelést. A TPK 3. fejezetére („Biztonság és uniós polgárság”) és 4. fejezetére („Globális Európa”) vonatkozóan, amelyekkel jelentésünk 8., illetve 9. fejezete foglalkozik, elemzésünk nem tartalmaz becsült hibaszintet.

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2018/GLOSSARY_AR_2018_HU.pdf

---

1. FEJEZET

A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk

TARTALOMJEGYZÉK

| A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független ellenőr jelentése | I–XXX. |
| --- | --- |

| Bevezetés | 1.1–1.5. |
| --- | --- |

| Az Európai Számvevőszék szerepe | 1.1–1.3. |
| --- | --- |

| Az uniós kiadások a szakpolitikai célkitűzések elérésének fontos eszközei | 1.4–1.5. |
| --- | --- |

| A 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzési megállapítások | 1.6–1.41. |
| --- | --- |

| A beszámoló megbízhatósága | 1.6–1.9. |
| --- | --- |

| A beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások | 1.6–1.8. |
| --- | --- |

| A 2018. évi pénzügyi kimutatásokat érintő fontosabb ellenőrzési témák | 1.9. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 1.10–1.32. |
| --- | --- |

| Ellenőrzésünk a Bizottság által 2018-ban elfogadott kiadásokra irányul | 1.11–1.14. |
| --- | --- |

| 2018. évi ellenőrzési eredményeink arra mutatnak, hogy a hibák egyes konkrét kiadástípusokra korlátozódnak | 1.15. |
| --- | --- |

| A szabályok összetettsége és az uniós források kifizetési módja hatással van a hibakockázatra | 1.16–1.32. |
| --- | --- |

| A Bizottság szabályszerűségi információi | 1.33–1.41. |
| --- | --- |

| A Bizottság által becsült hibaszint némiképp saját becslésünk alatt marad | 1.35–1.36. |
| --- | --- |

| A Bizottság becsléseinek egyedi összetevői nem felelnek meg mindig saját megállapításainknak | 1.37–1.39. |
| --- | --- |

| A záráskori kockázat a jövőbeni becsült korrekcióktól és visszafizettetésektől függ | 1.40–1.41. |
| --- | --- |

| A csalásgyanús eseteket jelentjük az OLAF-nak | 1.42–1.46. |
| --- | --- |

| Következtetések | 1.47–1.49. |
| --- | --- |

| Ellenőrzési eredmények | 1.48–1.49. |
| --- | --- |

| 1.1. melléklet – Ellenőrzési módszer és módszertan | |
| --- | --- |

1.1. melléklet – Ellenőrzési módszer és módszertan

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független ellenőr jelentése

Vélemény

| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | az Európai Uniónak a Bizottság által 2019. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2018. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

az Európai Uniónak a Bizottság által 2019. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2018. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll;

| b) | a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

A beszámoló megbízhatósága

| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról









  II. | Véleményünk szerint az Európai Uniónak (EU) a 2018. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2018. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

II.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

| Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  III. | Véleményünk szerint a 2018. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

III.

Kiadások

| Korlátozott vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  IV. | Véleményünk szerint – „A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott korlátozott vélemény alapja” című bekezdésben tárgyaltak hatásainak kivételével – a 2018. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolóban elfogadott kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Korlátozott vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről

IV.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végeztük. A standardok alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét jelentésünk „Az ellenőrnek a konszolidált beszámoló és az annak alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége” című része fejti ki részletesebben. A hivatalos könyvvizsgálók – a Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület (IESBA) által kiadott – etikai kódexével összefüggő függetlenségi követelményeket betartottuk és az ezzel kapcsolatos etikai kötelezettségeinknek is eleget tettünk. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához. |
| --- | --- |

V.

A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott korlátozott vélemény alapja

| VI. | 2018-ban megállapítottuk, hogy a magas kockázatú (főként költségtérítésen alapuló) kiadásokat, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak (3), lényeges hibaszint jellemzi. A magas kockázatú kiadások becsült hibaszintje 4,5 %. Az általunk becsült általános hibaszint (2,6 %) továbbra is meghaladja a lényegességi küszöbünket, de nem általános érvényű. Az alacsony kockázatú, főként jogosultságalapú kiadásokat, amelyekre egyszerűsített, illetve kevésbé összetett szabályok vonatkoznak, nem jellemzi lényeges hibaszint (4). |
| --- | --- |

VI.

Fontosabb ellenőrzési témák

| Értékeltük az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének a 2018. évi beszámolóra gyakorolt lehetséges hatásait









  VII. | Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan értesítette az Európai Tanácsot azon szándékáról, hogy kilép az Európai Unióból. 2019. április 10-én az Európai Tanács jóváhagyta az Egyesült Királyság Unióból való kilépési dátumának szükség szerinti elhalasztását (5), aminek azonban legkésőbb 2019. október 31-én meg kell történnie. A Tanács döntése értelmében az Egyesült Királyságnak a ratifikációs eljárások lezárását követő hónap első napján, de legkésőbb 2019. november 1-jén el kell hagynia az Európai Uniót. Az Egyesült Királyság az új kilépési dátumig az Unió tagállama marad, megőrzi valamennyi, az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerinti jogát és kötelezettségét, továbbá bármikor visszavonhatja a kilépésről szóló értesítését is. |
| --- | --- |

Értékeltük az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének a 2018. évi beszámolóra gyakorolt lehetséges hatásait

VII.

| VIII. | Amint a II. bekezdésben is említésre került, az Unió 2018. évi konszolidált beszámolóját úgy készítették el, hogy az tükrözze az Unió 2018. december 31-i pénzügyi helyzetét, valamint 2018. évi eredményeit, pénzforgalmát és a nettó eszközállományának változásait. Az Unió 2018. évi konszolidált beszámolója a tárgyalások 2018. december 31-i helyzetét tükrözi. Addig a dátumig és ellenőrzési munkánk lezárásának napjáig az Egyesült Királyság az Unió tagállama volt. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Nem tártunk fel semmilyen a kilépési folyamattal kapcsolatos olyan eseményt, amely a jelentéstételi időpontot követő eseményekre vonatkozó nemzetközi számviteli standardok értelmében kiigazítást tett volna szükségessé (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Továbbra is értékelni fogjuk az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének az Unió konszolidált beszámolójára gyakorolt lehetséges hatásait. Az Unió jövőbeni konszolidált beszámolóinak tükrözniük kell a kilépési folyamat állapotát, illetve eredményét. A 2018. évi beszámolóra vonatkozó ellenőrzésünk lezárásának napjáig még nem volt ismeretes, hogy az Egyesült Királyság ténylegesen kilép-e az Európai Unióból, és ha igen, mikor és milyen feltételek mellett. |
| --- | --- |

X.

| XI. | A jelenlegi helyzet alapján nem áll fenn olyan pénzügyi hatás, amelyet az Unió 2018. évi konszolidált éves beszámolójában szerepeltetni kellene, és megállapításunk szerint a beszámoló megfelelően tükrözi a kilépés 2018. december 31-i helyzetét. |
| --- | --- |

XI.

Megvizsgáltuk a nyugdíjfizetési, illetve egyéb munkavállalói juttatásokra irányuló kötelezettséget

| XII. | Az Unió mérlegében 2018 végén 80,5 milliárd euro összegű nyugdíjra és más munkavállalói juttatásra vonatkozó kötelezettség szerepelt. Ez az egyik legjelentősebb összegű kötelezettségvállalás a mérlegben: a 2018. év összesen 235,9 milliárd euro összegű kötelezettségvállalásainak több mint a harmadát teszi ki. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Ezeknek a nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a legnagyobb része (70,0 milliárd euro) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot (7). Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós alkalmazottak rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik. A tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak. Az Eurostat ezt a kötelezettséget a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője nevében, a bizottsági aktuáriusi tanácsadói által értékelt paraméterek alkalmazásával számítja ki. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | A nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a második legnagyobb részét (8,7 milliárd euro) az Uniónak a közös betegségbiztosítási rendszerrel kapcsolatos becsült kötelezettségei teszik ki. Ez a kötelezettség az uniós alkalmazottak azon egészségügyi ellátásainak költségeihez kapcsolódik, amelyeket a munkavállalók foglalkoztatását követő időszak alatt kell kifizetni (a hozzájárulások levonását követően). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Ellenőrzésünk részeként a nyugdíjfizetési kötelezettség kapcsán megvizsgáltuk az aktuáriusi feltételezéseket és az ezekből következő értékeléseket. Vizsgálatunkhoz a külső aktuáriusi szakértőknek a nyugdíjfizetési és a közös betegségbiztosítási rendszerrel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó tanulmány elkészítéséhez végzett munkáját vettük alapul. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a kötelezettség kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. A Bizottság a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.9. megjegyzés tanúsága szerint továbbra is lépéseket tett a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámításához használt folyamatok megbízhatóbbá tétele érdekében, amit mi is figyelemmel fogunk kísérni. |
| --- | --- |

XV.

Értékeltük a beszámolóban bemutatott jelentős év végi becsléseket

| XVI. | 2018. év végén a kedvezményezetteknél felmerült, de még be nem jelentett támogatható kiadások becsült összege 99,8 milliárd euro volt (2017. év végén: 100,9 milliárd euro). A Bizottság ezeket az összegeket elhatárolt költségként szerepeltette (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | A 2018. év végén a megosztott irányítású pénzügyi eszközök és támogatási rendszerek fel nem használt becsült összege az uniós beszámolókban 6,5 milliárd euróval szerepelt (2017 vége: 4,7 milliárd euro), ez a mérlegben „a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek” néven szerepel. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Az év végi becslések értékeléséhez megvizsgáltuk a Bizottság által az elhatárolás kiszámításához létrehozott rendszert és a legtöbb kifizetést végrehajtó főigazgatóságok esetében megbizonyosodtunk annak helyességéről és teljességéről. A számlákból és előfinanszírozásokból vett mintánkra irányuló munkánk során megvizsgáltuk a vonatkozó elhatárolásokra vonatkozó számításokat, hogy megállapítsuk a hibásan megállapított elhatárolt kiadások kockázatát. A becslések elkészítéséhez további magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli részlegeitől az általános módszertanról. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Megállapítottuk, hogy az elhatárolt kiadások és a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. |
| --- | --- |

XIX.

Egyéb

| XX. | Az „egyéb információk” megadásáért a vezetőség felel. Az „egyéb információkhoz” tartozik a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése”, a konszolidált beszámoló és arról készített jelentésünk azonban nem. A konszolidált beszámolóról szóló véleményünk nem vonatkozik az egyéb információkra, ezekre vonatkozóan nem fogalmazunk meg bizonyossági következtetést. A konszolidált beszámolóra irányuló ellenőrzésünkkel összefüggésben feladatunk az egyéb információk elolvasása és annak megállapítása is, hogy azok lényeges eltérést mutatnak-e a konszolidált beszámolóhoz vagy az ellenőrzés során szerzett ismereteinkhez képest, illetve egyéb módon úgy tűnik-e, hogy lényeges hibát tartalmaznak. Ha megállapítjuk, hogy az egyéb információk lényeges hibás állítást tartalmaznak, arról kötelesek vagyunk beszámolni. E tekintetben jelen esetben nincs jelentésbe foglalható információ. |
| --- | --- |

XX.

A vezetőség felelőssége

| XXI. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a vezetőség felel az Unió konszolidált beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | A konszolidált beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Unió képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben az ezt érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni a jogalanyt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | A Bizottság felelős az Unió pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | A költségvetési rendelet (XIII. cím) értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének először a tárgyévet követő év március 31-ig előzetes beszámolóként, majd július 31-ig végleges beszámolóként kell bemutatnia ellenőrzésre az Unió konszolidált beszámolóját. Már az előzetes beszámolónak is megbízható és valós képet kell nyújtania az Unió pénzügyi helyzetéről. Ezért a költségvetési rendelet XIV. címében előírt feladatunk határidőre történő elvégzéséhez elengedhetetlen, hogy az előzetes beszámoló összes elemét végleges számításként mutassák be. Az előzetes és a végleges beszámoló között eltérés elvileg csak a mi észrevételeink nyomán lehetséges. |
| --- | --- |

XXIV.

Az ellenőrnek a konszolidált beszámoló és az annak alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XXV. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés feltétlenül kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseket. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | A bevételek tekintetében a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját az e források kiszámításának alapját képező makrogazdasági összesítő adatok jelentik. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed, és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek kifizetésének megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával elfogadja az igazolást; előfordulhat, hogy erre csak egy későbbi évben kerül sor. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Az ISA és ISSAI szabványoknak megfelelő ellenőrzés keretében szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Továbbá:






  a) | Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb. |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb.

| b) | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük. |
| --- | --- |

b)

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük.

| c) | Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

c)

Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| d) | Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

d)

Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| e) | Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket. |
| --- | --- |

e)

Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket.

| f) | Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért. |
| --- | --- |

f)

Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért.

| XXIX. | A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | A Bizottsággal és más ellenőrzött intézményekkel megvitatott témák közül meghatározzuk azokat, amelyek a konszolidált beszámoló ellenőrzése során a legjelentősebbek voltak, és ezáltal a tárgyidőszak tekintetében fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert észszerűen feltételezhető, hogy ennek kedvezőtlen következményei meghaladják a közlésből származó közérdekű hasznot. |
| --- | --- |

XXX.

2019. július 18.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

Bevezetés

Az Európai Számvevőszék szerepe

| 1.1. | Az Európai Számvevőszék az Európai Unió független ellenőre. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) értelmében feladataink közé tartozik:






  a) | az Unió beszámolójának véleményezése; |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

az Unió beszámolójának véleményezése;

| b) | annak ellenőrzése, hogy az uniós költségvetést az alkalmazandó jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően használták-e fel; |
| --- | --- |

b)

annak ellenőrzése, hogy az uniós költségvetést az alkalmazandó jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően használták-e fel;

| c) | beszámolás arról, hogy az uniós kiadások gazdaságosak, hatékonyak és eredményesek-e (9); |
| --- | --- |

c)

beszámolás arról, hogy az uniós kiadások gazdaságosak, hatékonyak és eredményesek-e (9);

| d) | vélemény adása a pénzügyi hatással járó jogszabályjavaslatokról. |
| --- | --- |

d)

vélemény adása a pénzügyi hatással járó jogszabályjavaslatokról.

| 1.2. | A megbízhatósági nyilatkozat kapcsán végzett munkánk (lásd: az
  1.1. melléklet
  magyarázata) ezek közül az első és a második célkitűzést teljesíti. A legtöbb uniós szakpolitikai terület (10) esetében az éves jelentéssel kapcsolatos munkánk a kiadások gazdaságosságára, hatékonyságára és eredményességére is kiterjed. Különböző szempontokból megvizsgáljuk a Bizottság által annak biztosítására bevezetett rendszert, hogy az uniós forrásokat hatékonyan költsék el (11). Ellenőrzési munkánk összességében fontos információkat biztosít a jogszabályjavaslatokról szóló véleményünk kialakításához is. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az éves jelentésnek ez a fejezete:






  a) | bemutatja a megbízhatósági nyilatkozat hátterét, valamint áttekintést nyújt a beszámolók megbízhatóságára és a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó megállapításainkról és következtetéseinkről; |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

bemutatja a megbízhatósági nyilatkozat hátterét, valamint áttekintést nyújt a beszámolók megbízhatóságára és a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó megállapításainkról és következtetéseinkről;

| b) | tájékoztatást nyújt olyan esetekről, amikor csalásgyanú miatt bejelentést teszünk az OLAF-nak; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást nyújt olyan esetekről, amikor csalásgyanú miatt bejelentést teszünk az OLAF-nak;

| c) | összefoglalja az ellenőrzési módszerünket (lásd:
  1.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

c)

összefoglalja az ellenőrzési módszerünket (lásd:
  1.1. melléklet
  ).

Az uniós kiadások a szakpolitikai célkitűzések elérésének fontos eszközei

| 1.4. | Az uniós kiadások a szakpolitikai célkitűzések elérésének fontos, bár nem az egyedüli eszközei. Szintén fontos eszköz a jogszabályok alkalmazása, valamint az áruk, a szolgáltatások, a tőke és a személyek Unión belüli szabad mozgása. 2018-ban az uniós kiadások 156,7 milliárd eurós összege (12) az uniós tagállamok összesített államháztartási kiadásának 2,2 %-át, illetve az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 1,0 %-át tette ki (lásd:
  1.1. háttérmagyarázat
  ).






  1.1. háttérmagyarázat


  2018. évi uniós kiadások a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) és az államháztartási kiadások részarányaként
















  Forrás: | Tagállami GNI: az Európai Bizottság 2018. évi éves beszámolójának A. melléklete – Bevételek; a tagállamok államháztartási kiadásai: Eurostat – éves nemzeti számlák; uniós kiadások: Európai Bizottság – az Európai Unió 2018. évi konszolidált éves beszámolója. |
| --- | --- | --- |

1.4.

1.1. háttérmagyarázat

2018. évi uniós kiadások a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) és az államháztartási kiadások részarányaként

Image 2

Forrás:

Tagállami GNI: az Európai Bizottság 2018. évi éves beszámolójának A. melléklete – Bevételek; a tagállamok államháztartási kiadásai: Eurostat – éves nemzeti számlák; uniós kiadások: Európai Bizottság – az Európai Unió 2018. évi konszolidált éves beszámolója.

| 1.5. | Az uniós forrásokat részben eseti kifizetések, illetve éves részletek, részben pedig többéves kiadási programok részét képező kifizetéssorozatok formájában fizetik ki a kedvezményezetteknek. 2018-ban összesen 126,8 milliárd eurót (13) folyósítottak az uniós költségvetésből eseti, időközi vagy záró kifizetésekre, valamint 29,9 milliárd eurót előfinanszírozásra. Amint az
  1.2. háttérmagyarázat
  mutatja, az uniós költségvetésből a legnagyobb összeget a „Természeti erőforrások” fejezet kapta, amelyet a „Kohézió” és a „Versenyképesség” fejezet követett.






  1.2. háttérmagyarázat


  2018. évi kifizetések a többéves pénzügyi keret (TPK) fejezetei szerint









  A TPK 1a. alfejezete – Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért („Versenyképesség”)
  A TPK 1b. alfejezete – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió („Kohézió”)
  A TPK 2. fejezete – Természeti erőforrások
  A TPK 3. fejezete – Biztonság és uniós polgárság
  A TPK 4. fejezete – Globális Európa
  A TPK 5. fejezete – Igazgatás
  A TPK 6. fejezete – Ellentételezés („Egyéb”)







  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

1.5.

1.2. háttérmagyarázat

2018. évi kifizetések a többéves pénzügyi keret (TPK) fejezetei szerint

Image 3

A TPK 1a. alfejezete – Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért („Versenyképesség”)

A TPK 1b. alfejezete – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió („Kohézió”)

A TPK 2. fejezete – Természeti erőforrások

A TPK 3. fejezete – Biztonság és uniós polgárság

A TPK 4. fejezete – Globális Európa

A TPK 5. fejezete – Igazgatás

A TPK 6. fejezete – Ellentételezés („Egyéb”)

Forrás:

Európai Számvevőszék.

A 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzési megállapítások

A beszámoló megbízhatósága

A beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások

| 1.6. | Észrevételeink az Európai Unió 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó konszolidált beszámolójára (14) (a továbbiakban: beszámoló) vonatkoznak. A beszámolót a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt 2019. június 26-án, a költségvetési rendeletben (15) a bemutatásra előírt határidőn belül kaptuk meg. A beszámolóhoz egy „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” című kiegészítés is tartozik (16). Ellenőri véleményünk erre az elemzésre nem terjed ki. Az ellenőrzési standardokkal összhangban azt azonban értékeltük, hogy az elemzés mennyire áll összhangban a beszámolóban szereplő információkkal. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A Bizottság által közzétett beszámoló szerint 2018. december 31-én a kötelezettségek teljes összege 235,9 milliárd euro volt a 174,4 milliárd eurót kitevő eszközállománnyal szemben. 2018-ban a gazdasági eredmény 13,9 milliárd euro volt. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ellenőrzésünk megállapította, hogy a beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások. Az uniós alapok pénzügyi és költségvetési gazdálkodásával kapcsolatos észrevételeinket a 2. fejezet mutatja be. |
| --- | --- |

1.8.

A 2018. évi pénzügyi kimutatásokat érintő fontosabb ellenőrzési témák

| 1.9. | A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, külön azonban nem adunk róluk véleményt. A Legfőbb Ellenőrző Intézmények 1701. sz. nemzetközi standardjával (ISSAI) összhangban a legfontosabb ellenőrzési témákról megbízhatósági nyilatkozatunkban számolunk be. |
| --- | --- |

1.9.

A tranzakciók szabályszerűsége

| 1.10. | Az uniós bevételek és kiadások vizsgálatakor azt értékeljük, hogy azok megfelelnek-e a vonatkozó jogszabályoknak és rendelkezéseknek. A 4. fejezetben mutatjuk be a bevételekkel, az 5–10. fejezetben pedig a kiadásokkal kapcsolatos ellenőrzési eredményeinket. |
| --- | --- |

1.10.

Ellenőrzésünk a Bizottság által 2018-ban elfogadott kiadásokra irányul

| 1.11. | Ellenőrzésünk során megvizsgáltuk az uniós beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókat. A kiadásokat tekintve ezek között voltak az uniós költségvetésből az uniós kiadások végső kedvezményezettjei felé irányuló pénzbeli átutalások. A kiadásokat azon a ponton vizsgáljuk meg, amikor az uniós források végső kedvezményezettjei elvégezték a tevékenységeket vagy kifizették a költségeket, és amikor a Bizottság elfogadta a kiadásokat („elfogadott kiadások”). A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a tranzakciók általunk vizsgált sokasága időközi és végső kifizetésekből állt. Előfinanszírozott összegeket csak akkor vizsgáltunk, ha azokat 2018-ban elszámolták. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Amint 2017. évi éves jelentésünkben kiemeltük, a 2014–2020-as időszakban a „Kohézió” területre vonatkozó ágazati jogszabályok módosításai befolyásolják, hogy a Bizottság mit tekint elfogadott kiadásnak ezen a területen (17). Ezért 2017 óta a TPK e fejezete esetében olyan ellenőrzött sokaságot alkalmazunk, amely a 2007–2013-as időszakkal kapcsolatos végső kifizetésekből (beleértve az elszámolt előfinanszírozást is) és a 2014–2020-as időszakkal kapcsolatos, a Bizottság által éves alapon elfogadott elszámolásokban szereplő kiadásokból áll (lásd: az
  1.1. melléklet
  2–4. bekezdése, valamint a 6.7–6.8. bekezdés). Olyan tranzakciókat teszteltünk tehát, amelyek esetében a tagállamok az általuk feltárt hibák alapján az összes vonatkozó korrekciós intézkedést végrehajtották. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az
  1.3. háttérmagyarázat
  eseti, időközi (amennyiben a Bizottság elfogadta azokat) és végső kifizetésekre, előfinanszírozás-elszámolásokra és az elszámolások elfogadásáról szóló éves határozatokra lebontva mutatja be 2018. évi ellenőrzött sokaságunkat. 2018-ra vonatkozóan az általunk ellenőrzött sokaság értéke összesen 120,6 milliárd euro volt. A „Kohézió” esetében, miután a Bizottság elfogadja az elszámolásokat és éves határozatot ad ki azokra vonatkozóan, egy későbbi évben a 2014–2020-as időszakra 2018-ban folyósított időközi kifizetéseket is be fogjuk emelni a vizsgált sokaságba.






  1.3. háttérmagyarázat


  2018. évi ellenőrzött sokaságunk (120,6 milliárd euro) és a 2018. évi uniós kiadások 156,7 milliárd (1) euro) összevetése TPK-fejezet szerinti lebontásban















  (1) | A TPK-fejezetek szerinti kifizetések összege a kerekítések miatt 156,7 helyett 156,6. |
| --- | --- | --- |

1.13.

1.3. háttérmagyarázat

2018. évi ellenőrzött sokaságunk (120,6 milliárd euro) és a 2018. évi uniós kiadások 156,7 milliárd (1) euro) összevetése TPK-fejezet szerinti lebontásban

Image 4

(1)

A TPK-fejezetek szerinti kifizetések összege a kerekítések miatt 156,7 helyett 156,6.

| (2) | A „Kohézió” esetében a 47,4 milliárd eurós előfinanszírozási összeg a 2007–2013-as és 2014–2020-as programozási időszak kapcsán végrehajtott 37,4 milliárd euro időközi kifizetést is magában foglalja. Az e terület kapcsán alkalmazott megközelítésünkkel összhangban ezek a kifizetések nem képezik a 2018. évi éves jelentésünk céljára alkalmazott ellenőrzött sokaság részét. |
| --- | --- |

(2)

A „Kohézió” esetében a 47,4 milliárd eurós előfinanszírozási összeg a 2007–2013-as és 2014–2020-as programozási időszak kapcsán végrehajtott 37,4 milliárd euro időközi kifizetést is magában foglalja. Az e terület kapcsán alkalmazott megközelítésünkkel összhangban ezek a kifizetések nem képezik a 2018. évi éves jelentésünk céljára alkalmazott ellenőrzött sokaság részét.

| Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 1.14. | Amint az
  1.4. háttérmagyarázatból
  látható, a „Természeti erőforrások” fejezet tette ki teljes sokaságunk legnagyobb részét (48,2 %), ezt a „Kohézió” (19,6 %) és a „Versenyképesség” (14,8 %) követte.






  1.4. háttérmagyarázat
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

1.14.

1.4. háttérmagyarázat

Image 5

Forrás:

Európai Számvevőszék.

2018. évi ellenőrzési eredményeink arra mutatnak, hogy a hibák egyes konkrét kiadástípusokra korlátozódnak

| 1.15. | Az uniós bevételek és kiadások kapcsán a következő főbb megállapításokat tettük:






  a) | A bevételek lényeges hibát nem tartalmaztak. A bevételhez kapcsolódó, általunk vizsgált rendszerek összességében eredményesek voltak, azok a hagyományos saját forrásokra (TOR) irányuló főbb belső kontrollok azonban, amelyeket a Bizottságnál és egyes tagállamokban ellenőriztünk, csak részben voltak eredményesek (lásd: 4.22. bekezdés). |
| --- | --- | --- |

1.15.

a)

A bevételek lényeges hibát nem tartalmaztak. A bevételhez kapcsolódó, általunk vizsgált rendszerek összességében eredményesek voltak, azok a hagyományos saját forrásokra (TOR) irányuló főbb belső kontrollok azonban, amelyeket a Bizottságnál és egyes tagállamokban ellenőriztünk, csak részben voltak eredményesek (lásd: 4.22. bekezdés).

| b) | A kiadások esetében ellenőrzési bizonyítékaink összességében arra mutatnak, hogy a bevételeket lényeges hibaszint jellemzi. A kiadások terén összességében 2,6 %-ra becsüljük az általános hibaszintet (18), de lényeges hibát szinte csak azokban, az ellenőrzött sokaság mintegy 50,6 %-át kitevő, főként költségtérítés-alapú kiadásokban találtunk, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak (lásd: 1.19–1.21. bekezdés). Az általunk becsült általános hibaszint az elmúlt évhez képest valamelyest növekedett (lásd:
  1.5. háttérmagyarázat
  ).






  1.5. háttérmagyarázat


  Becsült hibaszint (2016–2018)















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

b)

A kiadások esetében ellenőrzési bizonyítékaink összességében arra mutatnak, hogy a bevételeket lényeges hibaszint jellemzi. A kiadások terén összességében 2,6 %-ra becsüljük az általános hibaszintet (18), de lényeges hibát szinte csak azokban, az ellenőrzött sokaság mintegy 50,6 %-át kitevő, főként költségtérítés-alapú kiadásokban találtunk, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak (lásd: 1.19–1.21. bekezdés). Az általunk becsült általános hibaszint az elmúlt évhez képest valamelyest növekedett (lásd:
  1.5. háttérmagyarázat
  ).

1.5. háttérmagyarázat

Becsült hibaszint (2016–2018)

Image 6

Forrás:

Európai Számvevőszék.

A hiba azt a pénzösszeget jelenti, amelyet nem lett volna szabad kifizetni az uniós költségvetésből, mivel azt nem az uniós szabályoknak megfelelően használták fel, és emiatt nem felelnek meg sem azoknak a céloknak, amelyeket a Tanács és a Parlament a vonatkozó uniós jogszabályokkal, sem azoknak, amelyet a tagállamok az egyes nemzeti szabályozások révén kívántak elérni.

A szabályok összetettsége és az uniós források kifizetési módja hatással van a hibakockázatra

| 1.16. | A korábbi ellenőrzési eredmények alapján elvégzett kockázatelemzést követően a mögöttes tranzakciókból álló, általunk ellenőrzött sokaságot magas és alacsony kockázatú kiadásokra osztottuk. 2018. évi ellenőrzési eredményeink megerősítik a korábbi évekre vonatkozó megállapításainkat, nevezetesen azt, hogy a források kifizetési módja hatással van a hibakockázatra.






  — | A hibakockázat nagy azon kiadások esetében, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak. Ez főként a költségtérítés-alapú kifizetésekre jellemző, ahol a kedvezményezetteknek a felmerült támogatható költségek fedezésére kell igényelniük uniós finanszírozást. Ehhez igazoló információkat kell benyújtaniuk a megtérítésre jogosult költségek felmerüléséről, valamint arról hogy támogatható tevékenységet végeznek. Ennek során összetett támogathatósági szabályokat (mire lehet igénylést benyújtani) és költségelszámolási formalitásokat (közbeszerzési vagy állami támogatási szabályok) kell szem előtt tartaniuk. |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

A hibakockázat nagy azon kiadások esetében, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak. Ez főként a költségtérítés-alapú kifizetésekre jellemző, ahol a kedvezményezetteknek a felmerült támogatható költségek fedezésére kell igényelniük uniós finanszírozást. Ehhez igazoló információkat kell benyújtaniuk a megtérítésre jogosult költségek felmerüléséről, valamint arról hogy támogatható tevékenységet végeznek. Ennek során összetett támogathatósági szabályokat (mire lehet igénylést benyújtani) és költségelszámolási formalitásokat (közbeszerzési vagy állami támogatási szabályok) kell szem előtt tartaniuk.

| — | A hibakockázat alacsonyabb azon kiadások esetében, amelyekre egyszerűsített, illetve kevésbé összetett szabályok vonatkoznak. E kiadástípushoz elsősorban a jogosultságalapú kifizetések tartoznak, amelyek esetében a kedvezményezetteknek bizonyos feltételek teljesítése esetén folyósítják a támogatást. Az ilyen kifizetéseket kisebb hibakockázat jellemzi, ha az előírt feltételrendszer nem túlzottan összetett. |
| --- | --- |

—

A hibakockázat alacsonyabb azon kiadások esetében, amelyekre egyszerűsített, illetve kevésbé összetett szabályok vonatkoznak. E kiadástípushoz elsősorban a jogosultságalapú kifizetések tartoznak, amelyek esetében a kedvezményezetteknek bizonyos feltételek teljesítése esetén folyósítják a támogatást. Az ilyen kifizetéseket kisebb hibakockázat jellemzi, ha az előírt feltételrendszer nem túlzottan összetett.

| 1.17. | 2018-ban ismét azt állapítottuk meg, hogy az alacsony kockázatú (főként jogosultságalapú) kiadások (19) lényeges hibát nem tartalmaztak, a magas kockázatú (főként költségtérítés-alapú) kiadásokat azonban továbbra is lényeges hibaszint jellemzi (lásd:
  1.6. háttérmagyarázat
  ).






  1.6. háttérmagyarázat


  A 2018. évi kiadások lebontása alacsony és magas kockázatú kiadások szerint
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

1.17.

1.6. háttérmagyarázat

A 2018. évi kiadások lebontása alacsony és magas kockázatú kiadások szerint

Image 7

Forrás:

Európai Számvevőszék.

Az ellenőrzött sokaság mintegy 50 %-a lényeges hibát nem tartalmaz

| 1.18. | Az általunk ellenőrzött sokaság 49,4 %-ára nézve ellenőrzési munkánk alapján megállapítjuk, hogy a becsült hibaszint 2017-hez hasonlóan 2018-ban sem éri el az általunk alkalmazott 2 %-os lényegességi küszöböt. Az alacsony kockázatú kiadásokhoz elsősorban a jogosultságalapú kifizetések és az igazgatási kiadások tartoznak (lásd:
  1.7. háttérmagyarázat
  ). A jogosultságalapú kifizetések a hallgatói és kutatói ösztöndíjak („Versenyképesség”, jelentésünk 5. fejezete), a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatások („Természeti erőforrások”, jelentésünk 7. fejezete), valamint a harmadik országoknak nyújtott költségvetés-támogatás („Globális Európa”, jelentésünk 9. fejezete). Az igazgatási kifizetések túlnyomórészt az uniós tisztviselők munkabéréből és nyugdíjából állnak („Igazgatás”, jelentésünk 10. fejezete).






  1.7. háttérmagyarázat


  Az alacsony és magas kockázatú kiadások TPK-fejezet szerinti lebontásban (1)















  (1) | Az alacsony kockázatú kifizetések összege a kerekítések miatt 59,6 helyett 59,5. |
| --- | --- | --- |

1.18.

1.7. háttérmagyarázat

Az alacsony és magas kockázatú kiadások TPK-fejezet szerinti lebontásban (1)

Image 8

(1)

Az alacsony kockázatú kifizetések összege a kerekítések miatt 59,6 helyett 59,5.

| Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék.

Továbbra is lényeges hiba jellemzi azokat a kiadásokat, amelyekre összetett támogathatósági feltételek vonatkoznak.

| 1.19. | Megállapítottuk, hogy az összetett feltételrendszerek nagy hibakockázatot eredményeznek. Ez így van a költségtérítés-alapú kiadások esetében is, illetve kisebb mértékben azon jogosultságalapú kifizetéseknél (egyes vidékfejlesztési programok), amelyekre összetett feltételek vonatkoznak. A magas hibakockázatú kifizetések az általunk ellenőrzött sokaság mintegy 50,6 %-át teszik ki. E kiadástípus általunk becsült hibaszintje 4,5 % (2017: 3,7 %), ami meghaladja a 2 %-os lényegességi küszöböt (lásd:
  1.6. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | A költségtérítés-alapú uniós forrásokat többségében kutatási projektekre („Versenyképesség”, jelentésünk 5. fejezete), foglalkoztatással kapcsolatos projektekre („Kohézió”, jelentésünk 6. fejezete), regionális és vidékfejlesztési projektekre („Kohézió”, jelentésünk 6. fejezete és „Természeti erőforrások”, jelentésünk 7. fejezete), valamint harmadik országokban végrehajtott fejlesztési projektekre („Globális Európa”, jelentésünk 9. fejezete) fordítják (lásd:
  1.7. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | A folyamat összetettsége nyomán hibák merülnek fel, ami a TPK „Versenyképesség” (lásd: 5.35. bekezdés), „Kohézió” (6.71. bekezdés) és „Természeti erőforrások” (7.37. bekezdés) fejezeteire vonatkozó következtetéseinkre is hatást gyakorol. |
| --- | --- |

1.21.

Lényeges hibaszintet állapítottunk meg a TPK „Versenyképesség”, „Kohézió” és „Természeti erőforrások” fejezeteinek kiadásaiban

| 1.22. | 2018-ban, 2017-hez hasonlóan, a TPK négy fejezetére – „Versenyképesség”, „Kohézió”, „Természeti erőforrások” és „Igazgatás” – vonatkozóan adunk külön értékelést. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | A többi kiadási területre, beleértve a „Biztonság és uniós polgárság” (jelentésünk 8. fejezete), és a „Globális Európa” (jelentésünk 9. fejezete) területét, nem készítünk becslést a hibaszintről. E két területeknek a megbízhatósági nyilatkozatunkban szereplő kiadásai összesen 11,0 milliárd eurót tettek ki (az ellenőrzésünk hatókörébe tartozó kiadások 9,1 %-a). Az ezeken a területeken végzett munkánk továbbra is hozzájárul a 2018. évre vonatkozó általános következtetéseinkhez. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | „Versenyképesség” (5. fejezet): a becsült hibaszint alacsonyabb az elmúlt két év szintjénél. A korábbi évekhez hasonlóan a kutatási kiadások továbbra is nagy kockázatú területnek és a fő hibaforrásnak tekinthetők. A kutatási kiadások területén a hibák a nem támogatható költségek különböző kategóriáit jelentik (elsősorban a közvetlen személyzeti költségeket és egyéb közvetlen és közvetett költségeket, valamint az alvállalkozói díjakat). |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | „Kohézió” (6. fejezet): ezen a területen elsősorban költségtérítéses alapon számolják el a kiadásokat. Az ellenőrző hatóságok főként nem támogatható költségekkel és a közbeszerzéssel kapcsolatos szabályok megsértésével összefüggő hibákat tártak fel. A tagállami hatóságok e hibák esetében korrekciókat alkalmaztak, hogy a program fennmaradó hibaarányát a 2 %-os lényegességi küszöb alá csökkentsék. Találtunk azonban olyan hibákat is, amelyeket az ellenőrző hatóságok nem tártak fel, köztük az állami támogatásokkal kapcsolatos uniós szabályok megsértését. E hibák kapcsán a tagállamok sem, és mindeddig a Bizottság sem alkalmazott korrekciót. Az ellenőrző hatóságok által, illetve saját munkánk során feltárt hibák alapján, az összes vonatkozó pénzügyi korrekciót figyelembe véve úgy becsüljük, hogy ezt a területet lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | „Természeti erőforrások” (jelentésünk 7. fejezete): ezt a területet összességében lényeges hibaszint jellemzi. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) származó közvetlen kifizetések azonban – amelyek e terület kiadásainak 71,8 %-át teszik ki – lényeges hibát nem tartalmaznak. A mezőgazdasági termelőknek nyújtott jogosultságalapú közvetlen támogatások esetében az egyszerűsített földterület-támogathatósági szabályok és az eredményes kontrollrendszer (Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer, IIER) automatikus keresztellenőrzéseket tesznek lehetővé a különböző adatbázisok között. Ezzel szemben a többi kiadási területen (vidékfejlesztés, EMGA piaci intézkedések, halászat, környezetvédelem és éghajlat-politika) továbbra is lényeges hibaszintet tárunk fel. Ezeken a területeken elsősorban költségtérítéses alapon nyújtanak támogatást, és általában összetett támogathatósági feltételek vonatkoznak rájuk. A TPK e fejezete esetében a becsült hibaszint több mint felének okai a következők voltak: nem támogatható kedvezményezettek, tevékenységek vagy elszámolt költségek, valamint a földterületekkel vagy az állatok számával kapcsolatos pontatlan információszolgáltatás. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | „Igazgatás” (jelentésünk 10. fejezete): ezt a területet nem jellemzi lényeges hibaszint. A legtöbb igazgatási kiadás az uniós intézmények és szervek által folyósított munkabér-költségekhez, nyugdíjakhoz és juttatásokhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

1.27.

Azon kiadások becsült hibaszintjéhez, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak, a legnagyobb mértékben továbbra is a támogathatósági hibák járulnak hozzá

| 1.28. | Csakúgy, mint az elmúlt években, idén is közelebbről vizsgáltuk azon kiadások hibatípusait, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak (ezek elsősorban a költségtérítés-alapú kiadások), mivel ez az a terület, amelyet folyamatosan lényeges hibaszint jellemez. Az
  1.8. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy a magas kockázatú (elsősorban költségtérítés-alapú) kiadások esetében 2018-ban hogyan oszlanak meg a különböző hibatípusok az általunk becsült 4,5 %-os hibaszinten belül. Az ábra viszonyításképpen tartalmazza a 2017-re és 2016-ra vonatkozó becslés (3,7 % és 4,8 %) megoszlását is.






  1.8. háttérmagyarázat


  A magas kockázatú (elsősorban költségtérítés-alapú) kiadások esetében a különböző hibatípusok megoszlása az általunk becsült hibaszinten belül, 2018
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

1.28.

1.8. háttérmagyarázat

A magas kockázatú (elsősorban költségtérítés-alapú) kiadások esetében a különböző hibatípusok megoszlása az általunk becsült hibaszinten belül, 2018

Image 9

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 1.29. | A magas kockázatú kifizetések terén elsősorban a „Kohézió” (43,0 %), majd sorrendben a „Természeti erőforrások” fejezeten belül a „Vidékfejlesztés, az EMGA piaci intézkedései, halászat, környezetvédelem, éghajlat-politika” (30,2 %), illetve a „Versenyképesség” (12,2 %) és a „Globális Európa” (4,5 %) területek járultak hozzá a legnagyobb mértékben a 2018. évi becsült hibaszintünkhöz. |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Akárcsak az elmúlt években, a magas kockázatú kiadások becsült hibaszintjéhez a legnagyobb mértékben továbbra is a támogathatósági hibák (azaz nem támogatható kiadások szerepeltetése a költségnyilatkozatokban, illetve a támogatásra nem jogosult projektek, tevékenységek vagy kezdeményezettek) járulnak hozzá. Hatásuk ennek ellenére kisebb volt, mint 2017-ben (2018: 68 %; 2017: 93 %). Ennek oka az volt, hogy 2018-ban jóval nagyobb számban tártunk fel közbeszerzésekkel, állami támogatási szabályokkal és támogatás-odaítélési eljárásokkal kapcsolatos hibákat. Ezek a hibák 16 %-ban járultak hozzá a magas kockázatú kiadások általunk becsült hibaszintjéhez (2017-ben: 1 %-ban) és elsősorban a „Kohézió” és a „Természeti erőforrások” területét érintették. |
| --- | --- |

1.30.

| 1.31. | Ebben az évben az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap keretében elfogadott kiadások aránya a „Kohézió” területét érintő kiadások 74 %-át tették ki. Az e forrásokból társfinanszírozott műveletek esetében gyakrabban fordulnak elő közbeszerzéssel kapcsolatos hibák (lásd: 6.26–6.28. bekezdés). |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | A „Kohézió”, illetve a „Természeti erőforrások” fejezet esetében fordult elő a legtöbb, közreműködő szervezet (20) által elkövetett adminisztratív hiba (lásd:
  6.2. háttérmagyarázat
  , „egyéb” kategória és
  7.2. háttérmagyarázat
  , „adminisztratív hibák” kategória). E hibák közé tartozik a támogatások helytelen kiszámítása. |
| --- | --- |

1.32.

A Bizottság szabályszerűségi információi

| 1.33. | Az EUMSZ 317. cikke értelmében végső soron a Bizottság felelős az uniós költségvetés végrehajtásáért, és a tagállamokkal közösen a Bizottság irányítja az uniós kiadásokat (21). A Bizottság három jelentésben ad számot fellépéseiről, amelyek az úgynevezett integrált pénzügyi beszámolási csomag részét képezik (22):






  a) | az Unió konszolidált beszámolója (előzetes verzió márciusban, végleges verzió júniusban); |
| --- | --- | --- |

1.33.

a)

az Unió konszolidált beszámolója (előzetes verzió márciusban, végleges verzió júniusban);

| b) | az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés (AMPR) (előzetes verziója nincs, végleges verziója júniusban lesz); |
| --- | --- |

b)

az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés (AMPR) (előzetes verziója nincs, végleges verziója júniusban lesz);

| c) | az előző pénzügyi év zárszámadásáról szóló hasznosulási jelentés (július). |
| --- | --- |

c)

az előző pénzügyi év zárszámadásáról szóló hasznosulási jelentés (július).

| 1.34. | A 2018–2020-as időszakra vonatkozó stratégiánk szerint megbízhatósági nyilatkozatunk igazoló jelentésen alapuló megközelítésre épül majd, azaz a jövőben a Bizottság (irányítási) nyilatkozatáról szándékozunk bizonyosságot nyújtani. Ennek során az e megközelítés kapcsán 1994 óta, a beszámoló megbízhatóságának ellenőrzése terén szerzett tapasztalatainkra építünk majd. Ami a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségét illeti, a Bizottsággal együttműködve törekszünk az e megközelítés felé való előrehaladáshoz szükséges feltételek megteremtésére. Fontos tényező, hogy az információk időben rendelkezésre álljanak az adatgyűjtés és az ellenőrzés céljára (23). |
| --- | --- |

1.34.

A Bizottság által becsült hibaszint némiképp saját becslésünk alatt marad

| 1.35. | Az éves irányítási és teljesítményjelentésben a Bizottság a 2018. évi beszámoló mögöttes tranzakcióira nézve ismerteti a kifizetéskori kockázat értékelését. A kifizetéskori kockázat azt mutatja meg, hogy a Bizottság becslése szerint a kifizetés pillanatában mekkora összeg kifizetése nem felelt meg az alkalmazandó szabályoknak. Ez a fogalom áll legközelebb az általunk becsült hibaszinthez. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Az
  1.9. háttérmagyarázat
  a kifizetéskori kockázatra vonatkozó bizottsági adatokat az általunk becsült hibasáv mentén mutatja. A Bizottság 2018. évi kifizetéskori kockázatra vonatkozó becslése (1,7 %) némiképp saját becslésünk alatt marad. Az általunk becsült hibaszint 2,6 % (2017: 2,4 %), vagyis az 1,8 % és 3,4 % közötti tartományban helyezkedik el.






  1.9. háttérmagyarázat


  A kifizetéskori kockázat bizottsági becslésének összevetése saját becslésünkkel
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

1.36.

1.9. háttérmagyarázat

A kifizetéskori kockázat bizottsági becslésének összevetése saját becslésünkkel

Image 10

Forrás:

Európai Számvevőszék.

A Bizottság becsléseinek egyedi összetevői nem felelnek meg mindig saját megállapításainknak

| 1.37. | A Bizottság a különböző szakpolitikai területek tekintetében a kifizetéskori kockázatra vonatkozó átfogó értékeléseit a főigazgatók által azok éves tevékenységi jelentésében (AAR) tett megbízhatósági nyilatkozatokra alapozza. A kifizetéskori kockázat alapját elsősorban a közvetlen vagy közvetett irányítás szerinti uniós kiadási területeken a Bizottság által, a megosztott irányítású területeken pedig a tagállami hatóságok által végzett utólagos ellenőrzések képezik. A különböző kiadási területek esetében a kifizetéskori kockázat alapját az
  1.10. háttérmagyarázat
  szemlélteti.






  1.10. háttérmagyarázat


  A kifizetéskori kockázat bizottsági becslésének alapja












  — | „Versenyképesség” – A Horizont 2020 keretprogramra nézve a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálata átlagosan 18 havonta állítja össze a költségnyilatkozatok reprezentatív mintáját. A kifizetéskori kockázatról a 2018 végéig lezárt ellenőrzések eredményei alapján végez becslést. A 2018. évi becsléshez a kutatási főigazgatóságok a program kezdetétől 2018. február végéig végrehajtott kiadások mintáján alapuló eredményeket használták fel. A Horizont 2020 keretprogramot megelőző hetedik keretprogram tekintetében az ellenőrzési eredmények a 2016 előtti években felmerült kiadásokra vonatkoznak. |
| --- | --- | --- |

1.37.

1.10. háttérmagyarázat

A kifizetéskori kockázat bizottsági becslésének alapja

—

„Versenyképesség” – A Horizont 2020 keretprogramra nézve a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálata átlagosan 18 havonta állítja össze a költségnyilatkozatok reprezentatív mintáját. A kifizetéskori kockázatról a 2018 végéig lezárt ellenőrzések eredményei alapján végez becslést. A 2018. évi becsléshez a kutatási főigazgatóságok a program kezdetétől 2018. február végéig végrehajtott kiadások mintáján alapuló eredményeket használták fel. A Horizont 2020 keretprogramot megelőző hetedik keretprogram tekintetében az ellenőrzési eredmények a 2016 előtti években felmerült kiadásokra vonatkoznak.

| — | „Kohézió” – A 2018. évi kiadások döntő része még nem ment át a teljes ellenőrzési cikluson. A DG REGIO és a DG EMPL ezért a kifizetéskori kockázat becslését vagy a kiadásokra (a 2016–2017-es számviteli év kiadásaira) vonatkozó megerősített fennmaradó teljes hibaarány alkalmazásával, vagy az ellenőrző hatóságok által a 2017–2018-as számviteli évre bejelentett fennmaradó teljes hibaarány alkalmazásával végezte el, attól függően, hogy melyik arány volt nagyobb. |
| --- | --- |

—

„Kohézió” – A 2018. évi kiadások döntő része még nem ment át a teljes ellenőrzési cikluson. A DG REGIO és a DG EMPL ezért a kifizetéskori kockázat becslését vagy a kiadásokra (a 2016–2017-es számviteli év kiadásaira) vonatkozó megerősített fennmaradó teljes hibaarány alkalmazásával, vagy az ellenőrző hatóságok által a 2017–2018-as számviteli évre bejelentett fennmaradó teljes hibaarány alkalmazásával végezte el, attól függően, hogy melyik arány volt nagyobb.

| — | „Természeti erőforrások” – A DG AGRI a kifizető ügynökségektől kapott tagállami kontrollstatisztikákat használja. Emellett a tanúsító szervek ellenőrzései és az általa végzett ellenőrzések eredményei, valamint szakmai megítélése alapján korrekciókat is alkalmaz, így kapja meg a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztésre és a piaci intézkedésekre vonatkozó korrigált hibaarányt. |
| --- | --- |

—

„Természeti erőforrások” – A DG AGRI a kifizető ügynökségektől kapott tagállami kontrollstatisztikákat használja. Emellett a tanúsító szervek ellenőrzései és az általa végzett ellenőrzések eredményei, valamint szakmai megítélése alapján korrekciókat is alkalmaz, így kapja meg a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztésre és a piaci intézkedésekre vonatkozó korrigált hibaarányt.

| — | „Globális Európa” – e terület esetében a Bizottság a kifizetéskori kockázatra vonatkozó becsléséhez elsősorban a DG DEVCO és a DG NEAR által évente elkészíttetett fennmaradó hibaarányról (RER) szóló tanulmányt veszi alapul. A tanulmány azt méri fel, hogy a vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan. Az adott évre (n. év) vonatkozó, fennmaradó hibaarányról szóló tanulmány az n-1. év szeptember 1. és az n. év augusztus 31. között lezárt szerződéseket veszi alapul. Azokat a szerződéseket azonban nem veszi figyelembe, amelyek esetében a mögöttes tranzakciók öt évnél régebbiek, illetve amelyek esetében a szükséges munkát lehetetlen elvégezni. |
| --- | --- |

—

„Globális Európa” – e terület esetében a Bizottság a kifizetéskori kockázatra vonatkozó becsléséhez elsősorban a DG DEVCO és a DG NEAR által évente elkészíttetett fennmaradó hibaarányról (RER) szóló tanulmányt veszi alapul. A tanulmány azt méri fel, hogy a vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan. Az adott évre (n. év) vonatkozó, fennmaradó hibaarányról szóló tanulmány az n-1. év szeptember 1. és az n. év augusztus 31. között lezárt szerződéseket veszi alapul. Azokat a szerződéseket azonban nem veszi figyelembe, amelyek esetében a mögöttes tranzakciók öt évnél régebbiek, illetve amelyek esetében a szükséges munkát lehetetlen elvégezni.

| — | „Igazgatás” – a kifizetéskori kockázat a 2018. évi kiadásokra irányuló ellenőrzések eredményein alapul. |
| --- | --- |

—

„Igazgatás” – a kifizetéskori kockázat a 2018. évi kiadásokra irányuló ellenőrzések eredményein alapul.

| 1.38. | A Bizottság a kifizetéskori kockázatot nem TPK-fejezetenként, hanem a szakpolitikai területek bizonyos csoportjaira nézve mutatja be (24). Az
  1.11. háttérmagyarázatban
  a TPK azon fejezetei esetében, amelyekre nézve külön értékelést adunk, az általunk becsült hibaszintet a Bizottság átfogó becslésének egyedi összetevői mentén mutatjuk be. Figyelembe vettük a hibaszint becsléséhez általunk használt módszer és az éves irányítási és teljesítményjelentésben az adatok bemutatásához használt bizottsági módszer közötti különbséget (25).






  1.11. háttérmagyarázat


  Az általunk becsült hibaszint összevetése a kifizetéskori kockázat bizottsági becslésével (a TPK adott fejezeteire nézve) (4)















  (1) | Bizottsági főigazgatóságok és szervezeti egységek: CNECT, EAC, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD és TAXUD. Néhány főigazgatóság (EACEA, ECHO és INEA) a TPK több fejezetéhez is tartozik. |
| --- | --- | --- |

1.38.

1.11. háttérmagyarázat

Az általunk becsült hibaszint összevetése a kifizetéskori kockázat bizottsági becslésével (a TPK adott fejezeteire nézve) (4)

Image 11

(1)

Bizottsági főigazgatóságok és szervezeti egységek: CNECT, EAC, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD és TAXUD. Néhány főigazgatóság (EACEA, ECHO és INEA) a TPK több fejezetéhez is tartozik.

| (2) | DG REGIO, INEA és EMPL |
| --- | --- |

(2)

DG REGIO, INEA és EMPL

| (3) | DG AGRI, CLIMA, ENV és MARE. |
| --- | --- |

(3)

DG AGRI, CLIMA, ENV és MARE.

| (4) | Az igazgatási kiadások tekintetében sem a Bizottság, sem mi nem állapítottunk meg lényeges hibaszintet. |
| --- | --- |

(4)

Az igazgatási kiadások tekintetében sem a Bizottság, sem mi nem állapítottunk meg lényeges hibaszintet.

| 1.39. | A következőket állapítottuk meg:






  — | a TPK „Versenyképesség” fejezete esetében a kifizetéskori kockázat átfogó becsült értéke (1,6 %), amelyet az AMPR-ben szereplő információ alapján számítottunk ki, a hibaszintre vonatkozó számvevőszéki becslés tartományán belül helyezkedik el (lásd: 5.36. és 5.38. bekezdés); |
| --- | --- | --- |

1.39.

—

a TPK „Versenyképesség” fejezete esetében a kifizetéskori kockázat átfogó becsült értéke (1,6 %), amelyet az AMPR-ben szereplő információ alapján számítottunk ki, a hibaszintre vonatkozó számvevőszéki becslés tartományán belül helyezkedik el (lásd: 5.36. és 5.38. bekezdés);

| — | a TPK „Kohézió” fejezete esetében a Bizottság átfogó becslése (26) (1,7 %) a hibaszintre vonatkozó számvevőszéki becslés tartománya alatt marad (lásd: 6.56. és 6.74. bekezdés); |
| --- | --- |

—

a TPK „Kohézió” fejezete esetében a Bizottság átfogó becslése (26) (1,7 %) a hibaszintre vonatkozó számvevőszéki becslés tartománya alatt marad (lásd: 6.56. és 6.74. bekezdés);

| — | a TPK „Természeti erőforrások” fejezete esetében a kifizetéskori kockázat átfogó becsült értéke (2,1 %), amelyet az AMPR-ben szereplő információ alapján számítottunk ki, valamint a Bizottság összes KAP-kiadásra és közvetlen kifizetésekre vonatkozó becslése összhangban van a számvevőszéki következtetéssel (lásd: 1.38. és 7.37–7.38. bekezdés). |
| --- | --- |

—

a TPK „Természeti erőforrások” fejezete esetében a kifizetéskori kockázat átfogó becsült értéke (2,1 %), amelyet az AMPR-ben szereplő információ alapján számítottunk ki, valamint a Bizottság összes KAP-kiadásra és közvetlen kifizetésekre vonatkozó becslése összhangban van a számvevőszéki következtetéssel (lásd: 1.38. és 7.37–7.38. bekezdés).

A záráskori kockázat a jövőbeni becsült korrekcióktól és visszafizettetésektől függ

| 1.40. | A Bizottság az éves irányítási és teljesítményjelentésben egy további szabályszerűségi mutatót szerepeltet, ez a záráskori kockázat. Ez a kifizetéskori kockázat (lásd: 1.36. bekezdés) azon becsült jövőbeni korrekciókkal és visszafizettetésekkel csökkentett értéke, amelyeket az uniós alapok kezelői saját várakozásuk szerint a 2018. évi kiadások tekintetében, a jelenlegi programok következő éve(i) során végre fognak hajtani. |
| --- | --- |

1.40.

| 1.41. | A Bizottság a jövőbeni korrekciók és visszafizettetések megbecsüléséhez az előző évek tranzakcióin alapuló átlagot használ. Hogy ezek az adatok relevánsak legyenek a jelenlegi programok szempontjából, a Bizottság belső iránymutatása arra kéri a főigazgatóságokat, hogy igazítsák ki a múltbeli átlagadatokat, vagy adott esetben használjanak más becslési módszert, és ezeket a kiigazításokat, valamint az éves tevékenységi jelentésükben alkalmazott megközelítést tegyék közzé. 2018-ban a legtöbb bizottsági főigazgatóság kiigazította múltbeli átlagadatait. |
| --- | --- |

1.41.

A csalásgyanús eseteket jelentjük az OLAF-nak

| 1.42. | Az uniós költségvetés kárára elkövetett csalások elleni küzdelemben szorosan együttműködünk az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF). Értesítjük az OLAF-ot minden olyan esetben, amikor (többek között a teljesítmény értékelésére vonatkozó) ellenőri munkánk során vagy közvetlenül harmadik féltől kapott információk alapján az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes tevékenység gyanúja jut tudomásunkra. Ezt követően az OLAF lépéseket tesz az ilyen esetek nyomon követése érdekében, dönt az esetleges vizsgálat indításáról és szükség esetén együttműködik a tagállami hatóságokkal. |
| --- | --- |

1.42.

| 1.43. | 2018-ban:






  a) | az éves jelentéshez kapcsolódó ellenőrzési tevékenységünk során 728 tranzakciónak értékeltük a szabályszerűségét, ezenfelül 35 különjelentést tettünk közzé; |
| --- | --- | --- |

1.43.

a)

az éves jelentéshez kapcsolódó ellenőrzési tevékenységünk során 728 tranzakciónak értékeltük a szabályszerűségét, ezenfelül 35 különjelentést tettünk közzé;

| b) | 9 csalásgyanús esetet jelentettünk az OLAF-nak az ellenőrzéseink kapcsán (2017: 13 eset), harmadik felektől szerzett információk alapján azonban nem jelentettünk eseteket az OLAF-nak (2017: 6 eset). |
| --- | --- |

b)

9 csalásgyanús esetet jelentettünk az OLAF-nak az ellenőrzéseink kapcsán (2017: 13 eset), harmadik felektől szerzett információk alapján azonban nem jelentettünk eseteket az OLAF-nak (2017: 6 eset).

| 1.44. | 2018-ban a munkánk során észlelt és az OLAF-nak jelentett csalásgyanús esetek leggyakrabban az uniós támogathatósági feltételek mesterséges megteremtéséhez, a támogathatósági feltételeknek nem megfelelő költségek bejelentéséhez, közbeszerzési szabálytalanságokhoz, illetve ezek gyanújához kapcsolódtak. Az általunk az OLAF-nak jelentett csalásgyanús esetek némelyike több szabálytalanságot is érintett. |
| --- | --- |

1.44.

| 1.45. | 2018-ban ellenőrzési munkánk nyomán kilenc esetet jelentettünk az OLAF-nak. Az OLAF két vizsgálatot indított. Hét esetben az OLAF a következő okok valamelyike miatt nem indított vizsgálatot:






  — | az OLAF valamely tagállami hatóság vagy uniós intézmény, szerv, hivatal, illetve ügynökség felé továbbította az ügyet, mivel úgy vélte, hogy az eredményesebben tudja kezelni azt; |
| --- | --- | --- |

1.45.

—

az OLAF valamely tagállami hatóság vagy uniós intézmény, szerv, hivatal, illetve ügynökség felé továbbította az ügyet, mivel úgy vélte, hogy az eredményesebben tudja kezelni azt;

| — | már folyamatban volt egy tagállami szintű vizsgálat, amelyről mi nem tudtunk; |
| --- | --- |

—

már folyamatban volt egy tagállami szintű vizsgálat, amelyről mi nem tudtunk;

| — | arányossági okokból; |
| --- | --- |

—

arányossági okokból;

| — | nem kellően megalapozott gyanú miatt. |
| --- | --- |

—

nem kellően megalapozott gyanú miatt.

| 1.46. | A tőlünk 2010 és 2018 között kapott ellenőrzési információk alapján az OLAF összesen 312,8 millió euro visszafizettetését javasolta. A kapcsolódó pénzügyi ajánlások az ellenőrzési munkánkból fakadó 24 esetre vonatkoznak (27). |
| --- | --- |

1.46.

Következtetések

| 1.47. | E fejezet fő célja a megbízhatósági nyilatkozatban adott ellenőri vélemény alátámasztása. |
| --- | --- |

1.47.

Ellenőrzési eredmények

| 1.48. | Megállapítjuk, hogy a beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások. |
| --- | --- |

1.48.

| 1.49. | A tranzakciók szabályszerűségét illetően megállapítjuk, hogy a bevételek lényeges hibát nem tartalmaztak. A kiadásokra nézve ellenőrzési eredményeink alapján elmondható, hogy a becsült hibaszint az elmúlt évhez képest valamelyest növekedett. Az előző évhez hasonlóan megállapítjuk, hogy azon kiadásokat, amelyekre egyszerűsített, illetve kevésbé összetett szabályok vonatkoznak (ezek elsősorban a jogosultságalapú kiadások), nem jellemzi lényeges hibaszint. Lényeges hibaszint csak azon kiadásokat jellemzi, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak (ezek elsősorban a költségtérítés-alapú kiadások), és amelyek idén ellenőrzött sokaságunk 50,6 %-át tették ki. |
| --- | --- |

1.49.

---

(1)  A konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések részét képezik a magyarázó megjegyzések is.

(3)  Ezek a kiadások 61,0 milliárd eurót tettek ki. További információk 2018. évi éves jelentésünk 1.19–1.21. bekezdésében. olvashatók (HL C 357., 2018.10.4., 1. o.).

(4)  Ezek a kiadások 59,6 milliárd eurót tettek ki. További információk 2018. évi éves jelentésünk 1.18. bekezdésében olvashatók.

(5)  EUCO XT 20 013/19 – Az Európai Tanácsnak az Egyesült Királysággal egyetértésben hozott határozata az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdése szerinti határidő meghosszabbításáról.

(6)  Lásd: 14. Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard (IPSAS) – A jelentéstételi időpontot követő események.

(7)  Lásd: 39. IPSAS – Munkavállalói juttatások. A PSEO esetében a meghatározott juttatási kötelem azon várható jövőbeni kifizetések jelenértékének felel meg, amelyeket az Uniónak folyósítania kell ahhoz, hogy eleget tegyen a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából eredő nyugdíjfizetési kötelezettségeinek.

(8)  Az összeg egyrészt a mérleg „kötelezettségek” oldalán megjelenített 62,9 milliárd euro elhatárolt kiadásból, másrészt a mérleg „eszközök” oldalán megjelenített, az előfinanszírozás értékét csökkentő 36,9 milliárd eurós összegből áll.

(9)  Lásd a glosszáriumban: gondos pénzgazdálkodás.

(10)  Lásd: jelentésünk 5., 6., 7., 8. és 9. fejezetének
  2. része
  .

(11)  Lásd: 3. fejezet.

(12)  Lásd: Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2018. évi pénzügyi évről, „A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések és magyarázó megjegyzések” c. rész, 4.3. TPK: A kifizetési előirányzatok végrehajtása.

(13)  Az időközi kifizetéseken belül 37,4 milliárd euro folyósítására a TPK 1b. alfejezete keretében került sor a 2007–2013-as és a 2014–2020-as programozási időszakokra vonatkozóan. Az e terület kapcsán alkalmazott megközelítésünkkel összhangban ezek a kifizetések nem képezik a 2018. évi éves jelentésünk céljára alkalmazott ellenőrzött sokaság részét.

(14)  A konszolidált beszámoló részei:

| (a) | a konszolidált pénzügyi kimutatások, amelyek a következő elemekből állnak: mérleg (az eszközök és források év végi bemutatása), eredménykimutatás (a tárgyévi bevételek és kiadások számbavétele), pénzforgalmi kimutatás (hogyan érintik a számlákon történő változások a készpénzt és készpénz-egyenértékeseket), a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a pénzügyi kimutatásokhoz csatolt kiegészítő megjegyzések; |
| --- | --- |

(a)

a konszolidált pénzügyi kimutatások, amelyek a következő elemekből állnak: mérleg (az eszközök és források év végi bemutatása), eredménykimutatás (a tárgyévi bevételek és kiadások számbavétele), pénzforgalmi kimutatás (hogyan érintik a számlákon történő változások a készpénzt és készpénz-egyenértékeseket), a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a pénzügyi kimutatásokhoz csatolt kiegészítő megjegyzések;

| (b) | a költségvetés végrehajtásáról szóló – az éves bevételeket és kiadásokat tárgyaló – jelentések, valamint az ezeket kiegészítő megjegyzések. |
| --- | --- |

(b)

a költségvetés végrehajtásáról szóló – az éves bevételeket és kiadásokat tárgyaló – jelentések, valamint az ezeket kiegészítő megjegyzések.

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, és a 966/2012/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(16)  Lásd: a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok Testülete (IPSASB) által kiadott „Financial Statements Discussion and Analysis” (Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése) című, 2. sz. javasolt gyakorlati iránymutatás (RPG2).

(17)  Lásd: 2017. évi éves jelentésünk 1.12–1.13. bekezdése.

(18)  95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 1,8 % és 3,4 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(19)  A jogosultságalapú kiadások az igazgatási kiadásokat is magukban foglalják.

(20)  A megosztott irányítás keretében a közreműködő szervezetek szerepét tagállami hatóságok töltik be.

(21)  Az EUMSZ 317. cikke:

| | „A Bizottság a költségvetést a tagállamokkal együttműködve és a 322. cikk értelmében elfogadott rendelet rendelkezéseinek megfelelően, saját felelősségére és az előirányzatok keretein belül hajtja végre a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával. A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák a költségvetési előirányzatoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban történő felhasználását.” |
| --- | --- |

„A Bizottság a költségvetést a tagállamokkal együttműködve és a 322. cikk értelmében elfogadott rendelet rendelkezéseinek megfelelően, saját felelősségére és az előirányzatok keretein belül hajtja végre a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával. A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák a költségvetési előirányzatoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban történő felhasználását.”

(22)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-management-and-performance-report-2018-0_en

(23)  Lásd: „Az Európai Bizottság szervezetirányítási rendszere: helyes gyakorlatok?” című, 27/2016. sz. számvevőszéki különjelentés 2. ajánlásának f) pontja.

(24)  Míg a Számvevőszék a TPK 1a. („Versenyképesség”), 1b. („Kohézió”), 2. („Természeti erőforrások”) és 5. („Igazgatás”) fejezeteire nézve készít külön értékeléseket és végzi el a hibaszint becslését.

(25)  Például a Bizottság a DG MARE adatait a „Kohézió, migráció és halászat” alatt mutatja be, az
  1.11. háttérmagyarázatban
  azonban ugyanezek az adatok a „Természeti erőforrások” alatt szerepelnek.

(26)  Lásd: az uniós költségvetésre vonatkozó 2018. évi éves irányítási és teljesítményjelentés 2. mellékletének B. táblázata, 205. o.

(27)  Az adatot az OLAF szolgáltatta és mi nem ellenőriztük.

1.1. MELLÉKLET

ELLENŐRZÉSI MÓDSZER ÉS MÓDSZERTAN

| 1) | A Számvevőszék ellenőrzési módszerét a weboldalunkon elérhető „Pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzési kézikönyv” (1) fejti ki. Munkánk tervezéséhez bizonyossági modellt használunk. A tervezés során figyelembe vesszük azt a kockázatot, hogy hibák fordulnak elő (eredendő kockázat), valamint azt a kockázatot, hogy a hibákat nem előzik meg, illetve nem tárják fel és nem javítják ki (kontrollkockázat). |
| --- | --- |

1)

1. RÉSZ– A 2018–2020-as időszakban a megbízhatósági nyilatkozatra irányuló stratégiánkkal összhangban alkalmazott megközelítés

| 2) | 2018-ban, stratégiánk első évében, növelni tudtuk megbízhatósági nyilatkozatunk hozzáadott értékét. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Legutóbbi éves jelentéseink tanúsága szerint fejlődés történt az irányítási és kontrollrendszerek terén, és javult az ellenőrzött szervezetek által szolgáltatott jogszerűségi és szabályszerűségi információk rendelkezésre állása. E fejlemények fényében törekszünk arra, hogy – azokon a területeken, ahol ez lehetséges – jobban kiaknázzuk az ellenőrzött szervezetektől származó jogszerűségi és szabályszerűségi információkat. Végső célunk az, hogy az elkövetkező években egyre inkább az igazoló jelentésen alapuló megközelítés (2) felé mozduljunk el. E megközelítés keretében a számvevők ahhoz gyűjtenek majd elegendő és megfelelő bizonyítékot, hogy az illetékes szervezet megbízhatósági nyilatkozatáról vonhassanak le következtetést. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy olyan területeken, ahol meggyőződtünk arról, hogy az információ megfelelő minőségű, és bizonyosságot nyertünk az ellenőrzött szervezet által nyújtott jogszerűségi és szabályszerűségi információkból, ott felülvizsgáljuk és szükség esetén ismételten végrehajtjuk ennek munkáját. |
| --- | --- |

3)

| 4) | 2017 óta módosítottuk a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézióra” vonatkozó ellenőrzési módszerünket, hogy az figyelembe vegye a 2014–2020-as programozási időszak kontrollrendszereinek kialakításában bekövetkezett változásokat. A 2018-ra vonatkozó megbízhatósági nyilatkozathoz való hozzájáruláson felül célunk még, hogy véleményt mondjunk a Bizottság e területre irányuló legfontosabb szabályszerűségi mutatójának, a fennmaradó hibakockázatnak a megbízhatóságáról (3). |
| --- | --- |

4)

2. RÉSZ – A beszámoló megbízhatóságára irányuló ellenőrzés módszere és módszertana

| 5) | Az uniós konszolidált beszámoló vizsgálata révén megbizonyosodunk annak megbízhatóságáról. A beszámoló a következő elemekből áll:






  a) | a konszolidált pénzügyi kimutatások; |
| --- | --- | --- |

5)

a)

a konszolidált pénzügyi kimutatások;

| b) | a költségvetés-végrehajtási jelentések. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés-végrehajtási jelentések.

| 6) | A konszolidált beszámolónak minden lényeges szempontból megfelelően kell bemutatnia:






  a) | az Európai Unió év végi pénzügyi helyzetét; |
| --- | --- | --- |

6)

a)

az Európai Unió év végi pénzügyi helyzetét;

| b) | a műveletek eredményeit és a pénzforgalmat; |
| --- | --- |

b)

a műveletek eredményeit és a pénzforgalmat;

| c) | a nettó eszközállomány változásait a lezárt évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

a nettó eszközállomány változásait a lezárt évre vonatkozóan.

| 7) | Ellenőrzésünk során:






  a) | értékeljük a számviteli kontrollkörnyezetet; |
| --- | --- | --- |

7)

a)

értékeljük a számviteli kontrollkörnyezetet;

| b) | ellenőrizzük a főbb számviteli eljárások és az év végi könyvviteli zárás működését; |
| --- | --- |

b)

ellenőrizzük a főbb számviteli eljárások és az év végi könyvviteli zárás működését;

| c) | elemezzük a főbb számviteli adatok következetességét és észszerűségét; |
| --- | --- |

c)

elemezzük a főbb számviteli adatok következetességét és észszerűségét;

| d) | elvégezzük a nyilvántartások, illetve mérlegek elemzését és egyeztetését; |
| --- | --- |

d)

elvégezzük a nyilvántartások, illetve mérlegek elemzését és egyeztetését;

| e) | elvégezzük a kötelezettségvállalások, kifizetések és egyes mérlegtételek reprezentatív mintán alapuló tételes ellenőrzését; |
| --- | --- |

e)

elvégezzük a kötelezettségvállalások, kifizetések és egyes mérlegtételek reprezentatív mintán alapuló tételes ellenőrzését;

| f) | munkánk során – a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal összhangban – lehetőség szerint más ellenőrök munkáját is felhasználjuk, különösen a Bizottság által irányított olyan kölcsönfelvételi és kölcsönnyújtási tevékenységek ellenőrzésénél, amelyek esetében külső ellenőri igazolások állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

f)

munkánk során – a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal összhangban – lehetőség szerint más ellenőrök munkáját is felhasználjuk, különösen a Bizottság által irányított olyan kölcsönfelvételi és kölcsönnyújtási tevékenységek ellenőrzésénél, amelyek esetében külső ellenőri igazolások állnak rendelkezésre.

3. RÉSZ – A tranzakciók szabályszerűségére irányuló ellenőrzés módszere és módszertana

| 8) | Annak megítélését, hogy a beszámoló alapját képező tranzakciók megfelelnek-e az uniós szabályoknak és rendelkezéseknek, jelenleg főként egy nagyméretű, véletlenszerűen kiválasztott tranzakciómintán végzett közvetlen szabályszerűségi ellenőrzésre alapozzuk. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Azt is mérlegeljük azonban, hogy hatékonyan hasznosítani tudjuk-e a mások által korábban elvégzett szabályszerűségi ellenőrzések eredményeit. Amennyiben úgy döntünk, hogy munkánk során felhasználjuk ezeket az ellenőrzési eredményeket, a könyvvizsgálati standardoknak megfelelően értékeljük a másik fél függetlenségét és szakértelmét, valamint munkájának hatókörét és megfelelőségét. |
| --- | --- |

9)

A tranzakciók tesztelése

| 10) | A többéves pénzügyi keret azon fejezeteire nézve, amelyekről külön értékelést készítünk (jelentésünk 5., 6., 7. és 10. fejezete), a tranzakciók reprezentatív mintáját teszteljük annak érdekében, hogy megbecsüljük a sokaságon belül a szabálytalan tranzakciók arányát. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Minden kiválasztott tranzakció esetében megállapítjuk, hogy a kifizetési kérelem vagy kifizetés a költségvetésben szereplő és a jogszabályok által meghatározott célra történt-e. Megvizsgáljuk a kérelem vagy kifizetés összegének kiszámítási módját (nagyobb kifizetési kérelmek esetében a tranzakció összes elemére nézve reprezentatív kiválasztás alapján). A tranzakciót a költségvetési számláktól kezdve egészen a végső kedvezményezettig végigkövetjük (aki lehet például mezőgazdasági termelő, egy képzés szervezője vagy egy fejlesztési támogatást nyújtó projekt felelőse), és az összes szinten megvizsgáljuk a vonatkozó követelmények betartását. |
| --- | --- |

11)

| 12) | A bevételekkel kapcsolatos tranzakciók tekintetében a hozzáadottérték-adón és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját az e források kiszámításának alapjául szolgáló makrogazdasági összesítő adatok jelentik. Megvizsgáljuk, hogy a Bizottság milyen kontrollrendszereket alkalmaz a tagállami hozzájárulások tekintetében azok beérkezéséig, illetve a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk, szintén addig a pontig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

12)

| 13) | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez minden kifizetési kategória esetében így történik (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetéseknél is). Az előlegeket nem azok kifizetésekor vizsgáljuk, hanem miután






  a) | az uniós források végső kedvezményezettje (például egy gazdálkodó, egy kutatóintézet, egy közbeszerzés tárgyát képező kivitelezési munkákat vagy szolgáltatást nyújtó vállalat) igazolta a források helyes felhasználását, és |
| --- | --- | --- |

13)

a)

az uniós források végső kedvezményezettje (például egy gazdálkodó, egy kutatóintézet, egy közbeszerzés tárgyát képező kivitelezési munkákat vagy szolgáltatást nyújtó vállalat) igazolta a források helyes felhasználását, és

| b) | a Bizottság (vagy az uniós forrásokat kezelő más intézmény vagy szerv) az előlegfizetés záróelszámolásával elfogadta a források végső felhasználását. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság (vagy az uniós forrásokat kezelő más intézmény vagy szerv) az előlegfizetés záróelszámolásával elfogadta a források végső felhasználását.

| 14) | Ellenőrzési mintánkat úgy tervezzük meg, hogy ne az egyes tranzakciókra (például egyedi projektekre), hanem a kiadások egészére nézve adjon becsült hibaarányt. Pénzegységalapú mintavételi módszerrel választjuk ki az ellenőrizendő kérelmeket vagy kifizetéseket, illetve alacsonyabb szinten az egyes tranzakciókon belüli egyedi elemeket (például egy projekt számlái vagy egy gazdálkodó kérelmében szereplő parcellák). Az ezekre az elemekre vonatkozóan közölt hibaszintek nem tekintendők a vonatkozó tranzakciókról tett megállapításoknak, hanem közvetlenül az uniós kiadások egészének átfogó hibaarányához járulnak hozzá. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Egy adott évben nem minden tagállamban, kedvezményezett államban, illetve régióban vizsgálunk tranzakciókat. Egyes tagállamok, kedvezményezett államok, illetve régiók név szerinti említése nem jelenti azt, hogy a bemutatott példák másutt ne fordulnának elő. Az ebben a jelentésben bemutatott szemléltető példák alapján nem lehet következtetéseket levonni az érintett tagállamokra, kedvezményezett államokra, illetve régiókra nézve. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Módszerünknek nem célja a hibák teljes sokaságon belüli gyakoriságáról történő adatgyűjtés. A TPK egyes fejezeteiben, a valamely főigazgatóság által irányított kiadásokban vagy az egy adott tagállam által végrehajtott folyósításokban feltárt hibák számára vonatkozóan bemutatott adatok tehát nem az uniós finanszírozású tranzakciók vagy az egyes tagállamok hibagyakoriságát mutatják. |
| --- | --- |

16)

A tranzakciótesztek eredményeinek értékelése és bemutatása

| 17) | A hibák az adott tranzakció összegének egészét vagy csak egy részét érinthetik. Mérlegeljük, hogy az egyes hibák számszerűsíthetők-e vagy nem, azaz mérhető-e, hogy a vizsgált összeg mekkora részét érinti a hiba. A hibaszint és a gyakoriság kiszámítása során figyelmen kívül hagyjuk az ellenőrzésünk előtt és attól függetlenül feltárt és korrigált hibákat, mivel azok feltárása és korrigálása arra utal, hogy a kontrollrendszerek eredményesen működnek. |
| --- | --- |

17)

| 18) | A közbeszerzési hibák számszerűsítésével kapcsolatos kritériumaink a „Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification” (A közbeszerzési szabályok megsértése – a szabálytalanságok típusai és a számszerűsítés alapjai) című dokumentumban (4) találhatók. |
| --- | --- |

18)

| 19) | Számszerűsítési eljárásunk különbözhet attól, amelyet a Bizottság vagy a tagállamok használnak a közbeszerzési szabályok helytelen alkalmazásának szankcionálásáról hozott döntéseikhez. |
| --- | --- |

19)

Becsült hibaszint

| 20) | A TPK legtöbb fejezetére, illetve az uniós költségvetés teljességére nézve bemutatjuk az ún. „becsült hibaszintet” (ELE). A százalékos formában kifejezett becsült hibaszint csak a számszerűsíthető hibákat veszi figyelembe. Hibának minősül például a vonatkozó szabályok és rendeletek, illetve a szerződéses és támogatási feltételek számszerűsíthető megsértése. Megbecsüljük az alsó hibahatárt (LEL) és a felső hibahatárt (UEL) is. |
| --- | --- |

20)

| 21) | Ellenőri véleményünk kialakítása során 2 %-os lényegességi küszöbbel számolunk, és figyelembe vesszük a hibák jellegét, összegét és összefüggéseit is. |
| --- | --- |

21)

| 22) | Megbízhatósági nyilatkozatunkat már nem csupán az általunk becsült általános hibaszintre alapozzuk. 2016 óta továbbra is azonosítjuk az uniós költségvetés alacsony kockázatú területeit, ahol várakozásunk szerint az elfogadott kiadásokat nem jellemzi lényeges hibaszint, illetve a magas kockázatú területeket, ahol feltételezésünk szerint a hibaszint meghaladja a lényegességi szintet. Így a lehető leghatékonyabban meg tudjuk határozni, hogy a feltárt lényeges hibák általános érvényűek-e. |
| --- | --- |

22)

A rendszerek vizsgálata és az eredmények bemutatása

| 23) | A Bizottság, más uniós intézmények és szervek, a tagállami hatóságok, valamint a kedvezményezett országok, illetve régiók rendszereket alakítanak ki a költségvetési kockázatok kezelésére és a tranzakciók szabályszerűségének ellenőrzésére, illetve biztosítására. Érdemes megvizsgálni ezeket a rendszereket, és feltárni az esetleg javításra szoruló területeket. |
| --- | --- |

23)

| 24) | A TPK egyes fejezeteihez, a bevételeket is beleértve, számos egyedi rendszer kapcsolódik. Minden évben mintát veszünk ezekből a rendszerekből, és azok vizsgálatának eredményeit a javításra irányuló ajánlásaink mellett mutatjuk be. |
| --- | --- |

24)

Véleményalkotás a megbízhatósági nyilatkozat keretében

| 25) | Munkánkat úgy tervezzük meg, hogy elegendő, releváns és megbízható ellenőrzési bizonyítékot szerezzünk az Európai Unió konszolidált beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók szabályszerűségéről adott véleményünk megalapozásához. Erről a munkáról a 4–10. fejezetben írunk részletesebben. Véleményünket a megbízhatósági nyilatkozat tartalmazza. Munkánk alapján képesek vagyunk megalapozott véleményt kialakítani arról, hogy a sokaságon belüli hibák meghaladják-e a lényegességi küszöböt vagy az alatt maradnak. |
| --- | --- |

25)

| 26) | Amennyiben lényeges hibaszintet állapítunk meg és meghatározzuk annak az ellenőri véleményre gyakorolt hatását, el kell döntenünk, hogy a hibák – illetve az ellenőrzési bizonyítékok hiánya – általános érvényűek-e. Ezt az ISSAI 1705 iránymutatásait követve állapítjuk meg (oly módon, hogy – megbízatásunkkal összhangban – azok alkalmazási körét a jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos kérdésekre is kiterjesztjük). Lényeges és általános érvényű hibák esetén elutasító véleményt adunk. |
| --- | --- |

26)

| 27) | Egy hibát vagy ellenőrzési bizonyíték hiányát akkor tekintünk általános érvényűnek, ha az az ellenőr megítélése szerint nem korlátozódik a pénzügyi kimutatások egyes konkrét elemeire, számláira vagy tételeire (azaz ha a vizsgált számlák vagy tranzakciók között több helyen is előfordul), illetve korlátozott előfordulás esetében akkor, ha a pénzügyi kimutatásokat jelentős arányban érinti vagy érintheti, vagy olyan közlésekhez kapcsolódik, amelyek alapvetően befolyásolják a pénzügyi kimutatások felhasználók általi értelmezését. |
| --- | --- |

27)

| 28) | Legjobb becslésünk szerint az összes 2018. évi kiadás hibaszintje 2,6 %. Megítélésünk szerint a hiba nem általános érvényű, mert csak azon kiadásokat jellemzi, amelyekre összetett szabályok vonatkoznak (ezek elsősorban a költségtérítés-alapú kiadások). A TPK különböző fejezeteit eltérő becsült hibaszint jellemzi, a jelentésünk 5–7. és 10. fejezetében leírtak szerint. |
| --- | --- |

28)

Csalás gyanúja

| 29) | Ha okunk van gyanítani, hogy csalás történt, ezt jelentjük az Unió csalás elleni hivatalának, az OLAF-nak. Az OLAF feladata az esetleges kapcsolódó vizsgálatok lefolytatása. Évente több esetről teszünk jelentést az OLAF-nak. |
| --- | --- |

29)

4. RÉSZ – A beszámoló megbízhatóságára, illetve a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó ellenőri vélemények közötti összefüggés

| 30) | A Számvevőszék:






  a) | ellenőri véleményt adott ki az Európai Unió konszolidált beszámolójáról a lezárult pénzügyi évre nézve; |
| --- | --- | --- |

30)

a)

ellenőri véleményt adott ki az Európai Unió konszolidált beszámolójáról a lezárult pénzügyi évre nézve;

| b) | ellenőri véleményeket adott ki az e beszámoló alapjául szolgáló bevételek és kiadások szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

b)

ellenőri véleményeket adott ki az e beszámoló alapjául szolgáló bevételek és kiadások szabályszerűségéről.

| 31) | Ellenőrzéseinket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai szerint végezzük, és véleményeinket ezeknek megfelelően alakítjuk ki. |
| --- | --- |

31)

| 32) | Amikor az ellenőrök a beszámoló megbízhatóságáról és a mögöttes tranzakciók szabályszerűségéről egyaránt kiadnak ellenőri véleményt, a standardok értelmében a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó minősített vélemény önmagában még nem eredményez a beszámoló megbízhatóságára nézve is minősített véleményt. |
| --- | --- |

32)

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/hu/Pages/AuditMethodology.aspx.

(2)  Lásd: ISSAI 4000, 40. bekezdés.

(3)  Lásd: „Az Európai Számvevőszék új megközelítést vezet be a megfelelőségi nyilatkozathoz kapcsolódóan a kohéziós politika területén végzett ellenőrzésekre vonatkozóan” című háttér-tájékoztatónk, amely weboldalunkon (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=44524) elérhető.

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf.

---

2. FEJEZET

Költségvetési és pénzgazdálkodás

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 2.1–2.3. |
| --- | --- |

| Költségvetési gazdálkodás 2018-ban | 2.4–2.21. |
| --- | --- |

| A költségvetésben rendelkezésre álló kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket szinte teljes mértékben felhasználták | 2.4–2.7. |
| --- | --- |

| A TPK végrehajtását akadályozta az esb-alapok végrehajtásának késedelme | 2.8–2.21. |
| --- | --- |

| Főleg késedelmek miatt jelentős összegben került vissza az esb-alapokból biztosított, fel nem használt éves előfinanszírozás az uniós költségvetésbe | 2.9–2.11. |
| --- | --- |

| A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék jelentős részére nem lett szükség | 2.12–2.16. |
| --- | --- |

| Tovább nő a fennálló kötelezettségvállalások összege | 2.17–2.18. |
| --- | --- |

| Fennáll a kockázat, hogy a jövőbeni költségvetésekben nem áll majd rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat | 2.19–2.21. |
| --- | --- |

| A 2018. évi költségvetéssel kapcsolatos és jövőbeni pénzgazdálkodási kérdések | 2.22–2.41. |
| --- | --- |

| Továbbra is gondot jelent az esb-alapok tagállamok általi felhasználása | 2.22–2.24. |
| --- | --- |

| A garanciák növekedése súlyosbítja az uniós költségvetés kockázati kitettségét | 2.25–2.32. |
| --- | --- |

| Európai Beruházási Bank: az Unió struktúrájának szerves része, de más elszámoltathatósági rendszer vonatkozik rá | 2.33–2.41. |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 2.42–2.48. |
| --- | --- |

| Következtetések | 2.42–2.47. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 2.48. |
| --- | --- |

2.1. melléklet – Az EBB uniós megbízatásainak főbb kategóriái

2.2. melléklet – Az EBB csoport által kezelt uniós pénzügyi eszközök

Bevezetés

| 2.1. | Ez a fejezet bemutatja a költségvetési és pénzgazdálkodással kapcsolatos legfontosabb kérdésekről készített áttekintésünket, továbbá jelenlegi munkánk, illetve a különjelentéseinkben, gyorsvizsgálatainkban, tájékoztatóinkban és véleményeinkben kifejezett nézeteink alapján felvázolja a jövőben az uniós költségvetés előtt álló kockázatokat és kihívásokat. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2018 májusában a Bizottság benyújtotta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (akik együttesen látják el a költségvetési hatóság feladatát) a 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi keretre (TPK) vonatkozó javaslatát (1). A tárgyalások folyamatban vannak, a cél az, hogy 2019 végéig sikerüljön megállapodást elérni. E témáról egy tájékoztatóban fogalmaztuk meg véleményünket (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az Egyesült Királyság Unióból való kilépése nincs hatással a 2018. évi költségvetési beszámolókra. Elemzésünk egyes szakaszaiban előrejelzéseket alkalmazunk a jövőbeni uniós költségvetések tekintetében. Ezek kapcsán azt feltételeztük, hogy az Egyesült Királyság és az Európai Unió közötti kilépésimegállapodás-tervezetet (3) jóváhagyják és végrehajtják. |
| --- | --- |

2.3.

Költségvetési gazdálkodás 2018-ban

A költségvetésben rendelkezésre álló kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket szinte teljes mértékben felhasználták

| 2.4. | A költségvetési hatóság minden évben korlátot szab az Unió új pénzügyi kötelezettségeinek (kötelezettségvállalási előirányzatok), valamint az uniós költségvetésből teljesíthető kifizetéseknek (kifizetési előirányzatok). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2018-ban a kötelezettségvállalási előirányzatokat szinte teljes mértékben felhasználták. A 2018. évi uniós költségvetésben rendelkezésre álló 160,7 milliárd euróból 159,9 milliárd euro (99,5 %) felhasználására került sor (lásd:
  2.1. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az Unió a végleges költségvetésben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatokat is majdnem kimerítette (4). Az e célra rendelkezésre álló 144,8 milliárd euróból 142,7 milliárd eurót (98,6 %) használt fel (5) (lásd:
  2.1. háttérmagyarázat
  ). Ezt megelőzően két éven át az eredetileg költségvetésbe állítottnál alacsonyabban alakult a kifizetések szintje. 2018-ban jelentős mértékben megnőtt a tagállami kifizetési kérelmek szintje az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) esetében (6). Az esb-alapok mintegy 43 %-át teszik ki a 2014–2020-as TPK-nak (7). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az eredeti és a végleges költségvetés között nem volt nagy különbség. A 2018-ban elfogadott hat költségvetés-módosítás mindössze 583 millió euro (8) kötelezettségvállalási előirányzattal és 87 millió euro kifizetési előirányzattal bővítette a költségvetést.






  2.1. háttérmagyarázat


  A költségvetés végrehajtása 2018-ban
















  Megjegyzés: | A „TPK szerinti felső határ” a jelenlegi TPK-rendelet értelmében felhasználható legmagasabb éves összeget jelenti. A kötelezettségvállalási előirányzatok és azok felhasználása azonban a speciális eszközök értékével meghaladhatja ezt a felső határt (lásd: a TPK-rendelet 3. cikkének (2) bekezdése). |
| --- | --- | --- |

2.7.

2.1. háttérmagyarázat

A költségvetés végrehajtása 2018-ban

Image 12

Megjegyzés:

A „TPK szerinti felső határ” a jelenlegi TPK-rendelet értelmében felhasználható legmagasabb éves összeget jelenti. A kötelezettségvállalási előirányzatok és azok felhasználása azonban a speciális eszközök értékével meghaladhatja ezt a felső határt (lásd: a TPK-rendelet 3. cikkének (2) bekezdése).

| Forrás: | Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2018. évi pénzügyi évről, „A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések és magyarázó megjegyzések” c. rész, 4.1–4.3. megjegyzés, valamint a 2018. évi technikai kiigazítás. |
| --- | --- |

Forrás:

Az Európai Unió konszolidált éves beszámolója a 2018. évi pénzügyi évről, „A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések és magyarázó megjegyzések” c. rész, 4.1–4.3. megjegyzés, valamint a 2018. évi technikai kiigazítás.

A TPK végrehajtását akadályozta az esb-alapok végrehajtásának késedelme

| 2.8. | Az esb-alapok két fő oknál fogva befolyásolják a TPK tervezését és végrehajtását: először is jelentős részét képezik a TPK-nak, másrészt az alapok végrehajtása többéves kötelezettségvállalások útján történik, így a következő évek bármelyikében érkezhet be kifizetési kérelem. Az esb-alapok végrehajtásának késedelme – amelyre már korábban a Bizottság is felhívta a figyelmet, és amelyet mi is megerősítettünk (9) – a jelenlegi TPK utolsó éveiben is érezteti hatását. Megjegyezzük, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) esetében a felhasználási arány jóval magasabb volt, mint a többi esb-alap esetében. Nagy összegű kifizetési kérelem szenvedett késedelmet, amelyet a jövőben fognak benyújtani. Ez eddig az előfinanszírozás felhasználását és a fennálló kötelezettségvállalások alakulását befolyásolta, a következő TPK elején pedig, amint alább ismertetjük, a kifizetési előirányzatokkal kapcsolatos igényekre is hatást fog gyakorolni. |
| --- | --- |

2.8.

Főleg késedelmek miatt jelentős összegben került vissza az esb-alapokból biztosított, fel nem használt éves előfinanszírozás az uniós költségvetésbe

| 2.9. | A tagállamok minden évben éves előfinanszírozást kapnak az esb-alapokhoz tartozó műveleteikre (kivéve: EMVA) az uniós költségvetésből (10). Ha valamely tagállam a kapott előfinanszírozásnál alacsonyabb összegben nyújt be kifizetési kérelmet, a fel nem használt előfinanszírozás a következő évben visszakerül az uniós költségvetésbe. Ez az esb-alapok éves számlavizsgálati és -elfogadási eljárása keretében történik meg, amelyet a jelenlegi TPK keretében vezettek be és először 2017-ben alkalmaztak. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A fel nem használt előfinanszírozás összegét címzett bevételként vezetik vissza a költségvetésbe, így azok kizárólag az adott esb-alaphoz tartozó költségvetési sorokon lesznek újra felhasználhatóak. Ezek az összegek az adott évi költségvetés előirányzatain felüli kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat képeznek. A kötelezettségvállalási előirányzatokat azonnal felhasználják. A kifizetési előirányzatok alapján még abban az évben vagy a következő évben kifizetést kell teljesíteni a tagállam számára, máskülönben a tételek törlésre kerülnek. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | A tagállamok 2016-ban 6,8 milliárd euro, 2017-ben 9,0 milliárd euro éves előfinanszírozást kaptak. Főként a végrehajtás késedelmei miatt a tagállamok ebből az éves előfinanszírozásból jelentős felhasználatlan összeget – 2017-ben 6,6 milliárd eurót, 2018-ban 8,1 milliárd eurót – fizettek vissza a költségvetésbe. Ez nagymértékben megnövelte a címzett bevételek összegét ebben a két évben. A visszavezetett összegekből származó kifizetési előirányzatokat arra használták fel, hogy jóval az adott évi költségvetést meghaladó mértékben – 2017-ben 5,4 milliárd euro, 2018-ban 6,9 milliárd euro értékben – teljesítsenek kifizetéseket a tagállamok kifizetési kérelmeire (lásd:
  2.2. háttérmagyarázat
  ). Ha ezek a kifizetési előirányzatok nem lettek volna ismét felhasználhatóak, 2018-ban szükség lehetett volna a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék (GMP) felhasználására.






  2.2. háttérmagyarázat


  Címzett bevételekből kifizetett összegek
















  Forrás: | Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság 2014–2018-as költségvetési és pénzgazdálkodási jelentései alapján. |
| --- | --- | --- |

2.11.

2.2. háttérmagyarázat

Címzett bevételekből kifizetett összegek

Image 13

Forrás:

Európai Számvevőszék, az Európai Bizottság 2014–2018-as költségvetési és pénzgazdálkodási jelentései alapján.

A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék jelentős részére nem lett szükség

| 2.12. | A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék (GMP) mechanizmusát a jelenlegi TPK vezette be a kifizetési előirányzatok rugalmasságának növelése érdekében. Ennek célja azt megelőzni, hogy az előző TPK utolsó éveihez hasonlóan ismét kifogyjanak a kifizetési előirányzatok (11). A mechanizmus lehetővé teszi, hogy az egyes években fel nem használt előirányzatokat – a TPK-ban előírt felső határon belül – későbbi felhasználás céljából át lehessen vinni a következő évekre. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | A 2018–2020-as időszakra a korábbi évekből átvitt GMP összege 33,7 milliárd euro volt (2018: 5,3 milliárd euro, 2019: 12,9 milliárd euro, 2020: 15,5 milliárd euro) (lásd:
  2.3. háttérmagyarázat
  ). A TPK a 2018–2020-as időszakra 36,5 milliárd eurós korlátot írt elő a GMP felhasználására (2018: 8,0 milliárd euro, 2019: 12,9 milliárd euro, 2020: 15,5 milliárd euro).






  2.3. háttérmagyarázat


  A GMP rendelkezésre álló és maximális összegei
















  Megjegyzés: | Az adott évi GMP előirányzása a Bizottság által előrevetített kifizetési szükségletek profilján alapul. |
| --- | --- | --- |

2.13.

2.3. háttérmagyarázat

A GMP rendelkezésre álló és maximális összegei

Image 14

Megjegyzés:

Az adott évi GMP előirányzása a Bizottság által előrevetített kifizetési szükségletek profilján alapul.

| Forrás: | Európai Számvevőszék, a TPK technikai kiigazításai, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, valamint az uniós konszolidált beszámolóhoz fűzött magyarázatok alapján. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék, a TPK technikai kiigazításai, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, valamint az uniós konszolidált beszámolóhoz fűzött magyarázatok alapján.

| 2.14. | 2018-ban nem merült fel igény többletkifizetésekre, ezért nem volt szükség a korábbi évekből megmaradt, 5,3 milliárd euro összegű rendelkezésre álló GMP felhasználására. Ezt az összeget azonban nem lehetett átvinni a következő évekre, mivel a 2019. és 2020. évi GMP felső határát már elérték. Ugyanezen okból a 2018-ban fel nem használt, további 11,2 milliárd euro összegű kifizetési előirányzatot (12) sem lehetett átvinni sem 2019-re, sem 2020-ra. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | A 2019. évi eredeti költségvetés szerint az azon évre rendelkezésre álló, 12,9 milliárd eurós GMP-re szintén nem lesz szükség a kifizetési kérelmek fedezéséhez (13). Ezenfelül a 2020. évi költségvetés-tervezet (14) szerint nem lesz szükség a rendelkezésre álló 15,5 milliárd eurónyi GMP teljes összegére sem. Lehetséges tehát, hogy összesen 33,7 milliárd euro összegű rendelkezésre álló GMP-re nem lesz szükség a 2018–2020-as időszakban. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Hacsak a 2019–2020-as időszakban nem nőnek a kifizetési igények, a GMP keretében rendelkezésre álló 33,7 milliárd euro 2020 végéig felhasználatlanul marad. Hozzáadva ehhez a 2018-ban fel nem használt 11,2 milliárd euro összegű kifizetési előirányzatot, amelyet nem lehetett átvinni a későbbi évekre (lásd: 2.14. bekezdés), összesen 44,9 milliárd eurónyi kifizetési előirányzat maradhat felhasználatlanul 2020 végéig. A GMP által biztosított rugalmasság a jelenlegi TPK-val 2020-ban véget ér, ezért a következő TPK rugalmassági igényeinek kezelésére már nem lesz alkalmas (lásd: 2.19–2.21. bekezdés). |
| --- | --- |

2.16.

Tovább nő a fennálló kötelezettségvállalások összege

| 2.17. | A fennálló kötelezettségvállalások tovább nőttek, 2018 végére elérték a 281,2 milliárd eurót (2017: 267,3 milliárd euro). Az előző TPK megfelelő éve, 2011 óta eltelt hét évben összegük 36 %-kal (73,7 milliárd euro) emelkedett (lásd:
  2.4. háttérmagyarázat
  ). A Bizottság hosszú távú előrejelzése (15) szerint a fennálló kötelezettségvállalások összege 2023-ra eléri a 313,8 milliárd eurót, ami nagyjából megfelel a saját előrejelzéseiknek.






  2.4. háttérmagyarázat


  Fennálló kötelezettségvállalások, kötelezettségvállalások és kifizetések (2023-ig szóló előrejelzésekkel)
















  Forrás: | 2007–2018: az Unió 2017. évi konszolidált éves beszámolója. Előrejelzések: Európai Számvevőszék, a 2019. évi költségvetés, valamint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, az uniós költségvetés jövőbeli pénzbeáramlásainak és -kiáramlásainak a 2019 és 2023 közötti időszakra vonatkozó hosszú távú előrejelzéséről szóló COM(2018) 687 final bizottsági jelentés alapján. |
| --- | --- | --- |

2.17.

2.4. háttérmagyarázat

Fennálló kötelezettségvállalások, kötelezettségvállalások és kifizetések (2023-ig szóló előrejelzésekkel)

Image 15

Forrás:

2007–2018: az Unió 2017. évi konszolidált éves beszámolója. Előrejelzések: Európai Számvevőszék, a 2019. évi költségvetés, valamint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, az uniós költségvetés jövőbeli pénzbeáramlásainak és -kiáramlásainak a 2019 és 2023 közötti időszakra vonatkozó hosszú távú előrejelzéséről szóló COM(2018) 687 final bizottsági jelentés alapján.

| 2.18. | „Fennálló kötelezettségvállalások az uniós költségvetésben – közelebbről” című, a 2017 végéig tartó időszakot lefedő gyorsvizsgálatunkban (16) részletesen elemeztük a fennálló kötelezettségvállalások kérdését. Arra a következtetésre jutottunk, hogy e kötelezettségvállalások összegének növekedése három fő oknak tulajdonítható. E három ok a kötelezettségvállalások és a kifizetések éves összegei közötti rés, az esb-alapok végrehajtásának lassúsága, valamint az uniós költségvetés méretének növekedése. |
| --- | --- |

2.18.

Fennáll a kockázat, hogy a jövőbeni költségvetésekben nem áll majd rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat

| 2.19. | Fennáll annak a kockázata, hogy a következő TPK első éveiben nem áll majd rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat az összes esedékes összeg fedezésére. Hosszú távú előrejelzésében (17) a Bizottság azt vetítette előre, hogy 2019-ben és 2020-ban a kifizetési előirányzatok jóval a felső határ alatt alakulnak majd (18). Ebből arra lehet következtetni, hogy bizonyos olyan kifizetési szükségleteket, amelyek fedezését korábban a 2019–2020-as időszakra tervezték, átvisznek az új TPK első éveire. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | A 2021–2023-as időszakban benyújtott kifizetési kérelmek értéke nagyban fog függeni attól, hogy a tagállamok milyen ütemben hajtják végre az esb-alapok operatív programjait. Gyorsvizsgálatunk szerint a 2021–2027-es TPK kezdetén rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok nem lesznek feltétlenül elégségesek az időszak első éveiben esedékes kifizetések fedezésére. Ez különösen 2021, az új TPK első éve esetében lehet igaz. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | A Bizottság hosszú távú előrejelzése szerint azok az 1b. alfejezethez és a 2. fejezethez tartozó (19) 2021. évi előrevetített kifizetési előirányzatok, amelyek a 2021 előtti időszakban tett kötelezettségvállalásokhoz – és főként az esb-alapokhoz – kapcsolódnak, 63,7 milliárd eurót tesznek ki. A 2007–2013-as TPK esetében a Kohéziós Alaphoz kapcsolódó, annak utolsó évében, 2013 végén még esedékes kötelezettségvállalásoknak mintegy 40 %-át 2014-ben, a jelenlegi TPK első évében fizették ki. Feltételezve, hogy a jelenlegi TPK esb-alapokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásaiból hasonló rész (40 %) lesz még esedékes 2020 végén, tehát válik 2021-ben kifizetendővé, nem biztos, hogy elegendő lesz az előrejelzett 63,7 milliárd eurós kifizetési előirányzat. Az esb-alapok fennálló kötelezettségvállalásainak összege 2018 végén elérte a 200,9 milliárd eurót, és 2020 végére még magasabbra fog nőni; az esb-alapokhoz kapcsolódó 2018. évi fennálló kötelezettségvállalások összege már most elérte a 80 milliárd eurót (ez jóval több, mint a 63,7 milliárd eurós előrejelzett kifizetési előirányzat), így a 2020. évi fennálló kötelezettségvállalások 40 %-a valószínűleg még ennél is magasabb lesz. Az elégtelen kifizetési előirányzatok kockázata annál is nagyobb, mivel az esb-alapok végrehajtása még több késedelmet szenvedett, mint az előző TPK során, emiatt több kifizetési kérelem érkezhet be, mint 2014-ben. |
| --- | --- |

2.21.

A 2018. évi költségvetéssel kapcsolatos és jövőbeni pénzgazdálkodási kérdések

Továbbra is gondot jelent az esb-alapok tagállamok általi felhasználása

| 2.22. | Az esb-alapok felhasználása 2018-ban, a jelenlegi TPK ötödik évében lendületet vett. Az év végéig azonban a teljes TPK összes előirányzatának mégis csupán átlagosan 27,3 %-át fizették ki a tagállamoknak: az előző TPK hasonló évében, 2011 végén ez az arány 33,4 % volt. 2018-ban az összes előirányzat 10,9 %-át fizették ki, hasonlóan az előző TPK 2011-ig kifizetett előirányzataihoz (11,3 %). Mivel a jelenlegi TPK korai éveiben a vártnál lassúbb volt a végrehajtás (20), a kumulatív végrehajtási arány jóval elmarad az előző TPK-étól. Azon túlmenően, hogy a következő TPK elején fenn fog állni az elégtelen kifizetési előirányzatok kockázata, problémát jelent majd a különböző TPK-időszakok közötti jelentős átfedés is, és ezért a 2021–2027-es TPK első éveiben a tagállami hatóságok valószínűleg megnövekvő munkaterhelése a jelenlegi TPK során tapasztaltakhoz hasonló késedelmeket okozhat. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | A
  2.5. háttérmagyarázatban
  látható diagram bemutatja, hogy a jelenlegi TPK-ban az esb-alapokból előirányzott teljes összegnek mekkora részét fizették ki 2018 végéig, és hogy ugyanez az arány hogyan alakult az előző TPK hasonló éve, 2011 esetében. A diagramból kiderül, hogy csak Bulgáriában, Luxemburgban, Ausztriában, Romániában és Finnországban alakult gyorsabban a felhasználás a jelenlegi TPK során, mint az előzőben.






  2.5. háttérmagyarázat


  Az esb-alapok tagállamok általi felhasználásának aránya 2018, illetve 2011 végén
















  Forrás: | Európai Számvevőszék, a Bizottságtól származó információk alapján. |
| --- | --- | --- |

2.23.

2.5. háttérmagyarázat

Az esb-alapok tagállamok általi felhasználásának aránya 2018, illetve 2011 végén

Image 16

Forrás:

Európai Számvevőszék, a Bizottságtól származó információk alapján.

| 2.24. | Az esb-alapok alacsony felhasználási aránya miatt nőtt az azokkal kapcsolatos fennálló kötelezettségek összege. A
  2.6. háttérmagyarázat
  euróban kifejezett összegként, illetve a 2018. évi államháztartási kiadások százalékában mutatja be valamennyi tagállam fennálló kötelezettségvállalásait.






  2.6. háttérmagyarázat


  Az esb-alapok fennálló kötelezettségvállalásai tagállamonként
















  Forrás: | Európai Számvevőszék, a Bizottságtól származó információk alapján. A 2018. évi államháztartási kiadásokra vonatkozó Eurostat-adatok. |
| --- | --- | --- |

2.24.

2.6. háttérmagyarázat

Az esb-alapok fennálló kötelezettségvállalásai tagállamonként

Image 17

Forrás:

Európai Számvevőszék, a Bizottságtól származó információk alapján. A 2018. évi államháztartási kiadásokra vonatkozó Eurostat-adatok.

A garanciák növekedése súlyosbítja az uniós költségvetés kockázati kitettségét

| 2.25. | Amint a
  2.7. háttérmagyarázat
  szemlélteti, a garanciák összege nőtt az elmúlt néhány évben, elsősorban az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) és az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) újonnan létrehozott garanciái miatt. E garanciák célja külső források mobilizálása volt az uniós költségvetés potenciális hatásának növelése érdekében. Az uniós költségvetés által támogatott, sok év óta viszonylag stabil szinten nyújtott egyéb garanciák között vannak még az EBB külső hitelezési megbízatásához tartozó garanciák (21), valamint a kölcsönzési tevékenységeket – elsősorban a tagállamoknak biztosított kölcsönöket – támogató uniós garanciák (22). A garanciák összegének növekedése ugyanakkor potenciális kockázatoknak teszi ki az uniós költségvetést, amelyeket folyamatosan figyelemmel kell kísérni, hogy ne váljanak túlzott mértékűvé (23).






  2.7. háttérmagyarázat


  Az uniós költségvetésnek a garanciákkal szembeni lehetséges maximális és tényleges kitettsége
















  Forrás: | Európai Számvevőszék, az Unió 2015–2018. évi konszolidált beszámolói alapján. |
| --- | --- | --- |

2.25.

2.7. háttérmagyarázat

Az uniós költségvetésnek a garanciákkal szembeni lehetséges maximális és tényleges kitettsége

Image 18

Forrás:

Európai Számvevőszék, az Unió 2015–2018. évi konszolidált beszámolói alapján.

| 2.26. | A felső határok az uniós költségvetés maximális lehetséges kitettségét mutatják meg. Az ESBA kiterjesztése (24) és az EFFA-garancia bevezetése 2018-ban megemelte a felső határt, amely 2018 végére elérte a 125,5 milliárd eurót. A tényleges kitettség a kihelyezések (25) végrehajtásával fokozatosan emelkedni fog. 2018 végén a teljes tényleges kitettség 92,8 milliárd euro volt. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Néhány ilyen garanciát garanciaalapok támogatnak azáltal, hogy likviditási puffert biztosítanak a potenciális veszteségekkel szemben. 2018 végén összesen 8,3 milliárd euro volt e három garanciaalap birtokában (az ESBA garanciaalapja: 5,5 milliárd euro, a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap: 2,5 milliárd euro, az EFFA garanciaalapja: 0,3 milliárd euro). Ezekből a garanciaalapokból akkor történik kifizetés, ha biztosítéklehívásra kerül sor. 2018 végéig nem hívtak le jelentős biztosítékösszegeket. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Jövőbeni események azonnali kifizetéssel járó lehívásokat eredményezhetnek a garanciából. A Bizottság a múltbeli események, referenciaértékek, az aktuális körülmények és szakmai szempontok alapján értékeli az ilyen események előfordulásának kockázatát. A Bizottság például akkor végzett ilyen kockázatértékelést, amikor az ESBA kiterjesztésére vonatkozó javaslatának részeként elvégezte az ESBA-garancia újraértékelését (26). A Bizottság továbbá évente jelentést készít a költségvetés által fedezett garanciákról, amelyben szintén elemzi ezeket a kockázatokat (27). |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Különböző mechanizmusok léteznek arra, hogy azonnali támogatást lehessen nyújtani a garanciák lehívásakor: ilyenek többek között a garanciaalapok (28). Ezek – az uniós költségvetésből származó források felhasználásával, a TPK szerinti határokon belül létrehozott – alapok az uniós garanciákkal összefüggő veszteségek fedezésére szolgálnak. Rendes körülmények között a kifizetési szükségletek a TPK-ban meghatározott felső értékig fedezhetők az ilyen garanciaalapokból és a kifizetési előirányzatokból. Ezenfelül a TPK felső határán túl létezik egy, a saját forrásokra vonatkozó korlát is (lásd:
  2.8. háttérmagyarázat
  ), amely rendkívüli körülmények, például súlyos gazdasági válság esetén biztonsági mozgásteret biztosít. A tagállamoktól egy-egy adott évben beszedett saját források teljes összege nem haladhatja meg az összes tagállam együttes GNI-jének 1,20 %-át. A TPK-ra vonatkozó felső határ és a saját források felső határa között a kifizetési előirányzatok fedezésére rendelkezésre álló összeg évente változik, és azt a TPK technikai kiigazításának részeként minden évben újra kiszámítják, az egyéb bevételek összegétől függetlenül. 2018-ban ez az összeg 33,9 milliárd euro, azaz az összes tagállami GNI összegének 0,22 %-a volt.






  2.8. háttérmagyarázat


  A TPK-ra vonatkozó felső határ és a saját források felső határa















  (*) | Az esetleges további bevételek sérelme nélkül. |
| --- | --- | --- |

2.29.

2.8. háttérmagyarázat

A TPK-ra vonatkozó felső határ és a saját források felső határa

Image 19

(*)

Az esetleges további bevételek sérelme nélkül.

| Forrás: | Európai Számvevőszék, a 2018. évi technikai kiigazítás alapján. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék, a 2018. évi technikai kiigazítás alapján.

| 2.30. | Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése csökkenteni fogja az összesített tagállami GNI összegét, az Európai Fejlesztési Alapnak (EFA) az uniós költségvetésbe történő integrálása pedig növelni fogja a TPK felső határát. E kiigazítások miatt a Bizottság azt javasolta, hogy e változások figyelembevétele érdekében a következő TPK esetében az összesített tagállami GNI összegének 0,09 (29)–1,29 %-ával növeljék a saját források felső határát. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Ezen túlmenően a nyújtott garanciák irányításának javítása érdekében a Bizottság a 2021–2027-es TPK időszakára egy közös tartalékalapba vonja össze a garanciaalapokat (30) egy tényleges tartalékfeltöltési ráta (31) alapján. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Az új költségvetési rendelet felismeri a garanciák, a pénzügyi segítségnyújtás és a pénzügyi eszközök egyre növekvő fontosságát. Az összes vonatkozó rendelkezést egy új X. címbe (208–220. cikk) tömöríti az e területtel összefüggő problémák kezelése érdekében. A költségvetési rendeletről szóló véleményünkben kedvezően értékeltük a X. cím bevezetését (32). |
| --- | --- |

2.32.

Európai Beruházási Bank: az Unió struktúrájának szerves része, de más elszámoltathatósági rendszer vonatkozik rá

| 2.33. | Az EBB csoport (33) célkitűzése hitelek, garanciák és egyéb típusú támogatások nyújtása haszonszerzés nélkül, az Unió érdekeinek szolgálatában. 2018 végén az EBB csoport által kihelyezett, fennálló hitelek teljes összege 536 milliárd euro volt (2017: 548) (34). |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Az EBB csoport tevékenységeinek egy részét az Uniótól kapott megbízások alapján végzi (lásd:
  2.1. melléklet
  ). Az utóbbi években az Unió a finanszírozási tevékenységének egy részét egyre nagyobb mértékben fedezte pénzügyi eszközökkel és az EBB csoportnak nyújtott költségvetési garanciákkal. A legnagyobb mértékű növekedés az ESBA esetében, 2015 óta következett be. 2018 végéig az EBB összesen 53,6 milliárd euro értékben írt alá az ESBA által támogatott pénzügyi műveleteket (2017: 36,7 milliárd euro). 2019-ben különjelentést tettünk közé az ESBA működéséről, amelyben ismertettük, hogy szerintünk milyen intézkedések szükségesek még az ESBA maradéktalan sikerének biztosításához (35). Ezt megelőzően az egyéb uniós források EBB csoport általi kezeléséről is beszámoltunk (36). |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | A
  2.9. háttérmagyarázat
  az Unió által az EBB csoportnak a 2007-et követő években nyújtott kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket – elsősorban a tanácsadási szolgáltatásokért és az uniós források kezeléséért felszámított díjakat, valamint a pénzügyi eszközökkel összefüggő átutalásokat – mutatja be. Az összegek között a költségvetés valamennyi fejezetéből származó kiadások megtalálhatóak, kivéve a TPK 5. fejezetét (Igazgatás). A kiadások többsége a TPK 1. fejezetéből (Intelligens és inkluzív növekedés), valamint 4. fejezetéből (Globális Európa) származik. A 2007 és 2018 közötti időszakban összesen 14,7 milliárd eurós összeget kötöttek le az uniós költségvetésből az EBB csoport számára, és összesen 12,3 milliárd euro került kifizetésre (37). A diagram stabil hosszú távú trendet ábrázol az EBB csoportnak teljesített kifizetések tekintetében, éves ingadozással (38).






  2.9. háttérmagyarázat


  Az EBB csoportnak nyújtott éves kötelezettségvállalások és kifizetések
















  Forrás: | Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján. |
| --- | --- | --- |

2.35.

2.9. háttérmagyarázat

Az EBB csoportnak nyújtott éves kötelezettségvállalások és kifizetések

Image 20

Forrás:

Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.

| 2.36. | A
  2.10. háttérmagyarázat
  az uniós költségvetésből a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap és az ESBA-garanciaalap (39) évenkénti feltöltésével kapcsolatos kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket mutatja be 2007-től kezdődően. A két garanciaalap feltöltésével kapcsolatos kötelezettségvállalások összege 9,8 milliárd euro volt, a – többnyire a 2015 és 2018 közötti időszakban teljesített – kifizetések összege pedig 7,1 milliárd eurót ért el ugyanebben az időszakban.






  2.10. háttérmagyarázat


  Két garanciaalapnak biztosított éves kötelezettségvállalások és kifizetések
















  Forrás: | Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján. |
| --- | --- | --- |

2.36.

2.10. háttérmagyarázat

Két garanciaalapnak biztosított éves kötelezettségvállalások és kifizetések

Image 21

Forrás:

Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.

| 2.37. | A két diagram szemlélteti, hogyan nőtt az idők során az EBB csoport mint az uniós költségvetés végrehajtásában részt vevő partner fontossága. A legjelentősebb növekedés az ESBA garanciaalapjának tartalékképzése terén következett be. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Bár az EBB csoport nem képezi részét a költségvetésnek, az uniós költségvetés és az EBB csoport között összetett és jelentős kapcsolatok állnak fenn. Az uniós költségvetés különböző költségvetési sorokból, különféle módokon – többek között közvetlen támogatások, garanciaalapok által támogatott uniós költségvetési garanciák, valamint az EBB csoportnak címzett, a tagállami hatóságokon keresztül, megosztott vagy közvetett irányítás keretében végrehajtott uniós finanszírozás révén – nyújtja támogatásait. Az EBB csoport ezenkívül számos pénzügyi eszközt is irányít az Unió nevében, amelyek különböző uniós szakpolitikákat támogatnak (lásd:
  2.2. melléklet
  ). Az EBB arról tájékoztatott bennünket, hogy 2018-ban az éves hitelezési volumenének közel 35 %-a – nagyrészt az Uniótól kapott – megbízások keretében végzett műveletekből származik. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Az EBB csak az ellenőrzés igen késői szakaszában közölte velünk az általa irányított, az uniós költségvetésből vagy az EFA-kból finanszírozott uniós megbízások pénzügyi volumenét, ezért ezeket az információkat nem tudtuk alaposan elemezni és ellenőrizni. A
  2.11. háttérmagyarázatban
  felvázoljuk az egyfelől az uniós költségvetés és az EFA-k, másfelől az EBB csoport közötti pénzügyi kapcsolat fő összetevőit. A diagram a forrásoknak a tagállamok, a Bizottság és az EBB csoport általi kezelését és ezek közötti áramlását mutatja be.






  2.11. háttérmagyarázat


  A forrásoknak a tagállamok, a Bizottság és az EBB csoport általi kezelése és ezek közötti áramlása
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

2.39.

2.11. háttérmagyarázat

A forrásoknak a tagállamok, a Bizottság és az EBB csoport általi kezelése és ezek közötti áramlása

Image 22

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 2.40. | Az Európai Parlament és a Tanács által 2019 áprilisában aláírt ideiglenes és részleges megállapodás értelmében az EBB csoport várhatóan jelentős szerepet fog játszani a következő TPK során az uniós szakpolitikák végrehajtásában, mégpedig az ESBA tapasztalataira építkező InvestEU programon keresztül (lásd:
  2.12. háttérmagyarázat
  ).






  2.12. háttérmagyarázat


  Az InvestEU program






  Az InvestEU program az InvestEU alapokból, az InvestEU tanácsadó platformból és az InvestEU portálból áll. Célja, hogy a beruházások és az innováció támogatása révén Unió-szerte ösztönözze a versenyképességet, a növekedést és a munkahelyteremtést.
  A Bizottság az ESBA költségvetésigarancia-modellje alapján tett javaslatot az InvestEU programra. A program 650 milliárd euro értékű többletberuházást kíván mobilizálni az uniós költségvetésből nyújtott 38 milliárd eurós garancia segítségével. A garancia tervezett feltöltési rátája 40 %, a program tehát 15,2 milliárd eurót különít el az uniós költségvetésből az esetleges garancialehívások fedezésére.
  Az Unió részéről a fő végrehajtási partner az EBB csoport lesz.







  Forrás: | a Bizottság COM(2018) 439 javaslata. |
| --- | --- | --- |

2.40.

2.12. háttérmagyarázat

Az InvestEU program

Az InvestEU program az InvestEU alapokból, az InvestEU tanácsadó platformból és az InvestEU portálból áll. Célja, hogy a beruházások és az innováció támogatása révén Unió-szerte ösztönözze a versenyképességet, a növekedést és a munkahelyteremtést.

A Bizottság az ESBA költségvetésigarancia-modellje alapján tett javaslatot az InvestEU programra. A program 650 milliárd euro értékű többletberuházást kíván mobilizálni az uniós költségvetésből nyújtott 38 milliárd eurós garancia segítségével. A garancia tervezett feltöltési rátája 40 %, a program tehát 15,2 milliárd eurót különít el az uniós költségvetésből az esetleges garancialehívások fedezésére.

Az Unió részéről a fő végrehajtási partner az EBB csoport lesz.

Forrás:

a Bizottság COM(2018) 439 javaslata.

| 2.41. | Az EBB csoport ugyan nem uniós intézmény, ugyanakkor az Unió struktúrájának szerves részét képezi, és az uniós alapszerződések hozták létre uniós célkitűzések szolgálatára. Különleges jellegénél fogva eltérő irányítási és kormányzási mechanizmusokkal bír, mint az uniós költségvetés többi része. Jelenleg az EBB csoport azon műveletei, amelyeket nem az uniós költségvetés finanszíroz, ugyanakkor az uniós célkitűzéseket szolgálják, nem tartoznak ellenőrzési hatáskörünkbe. Az Európai Számvevőszék ennélfogva nem tud teljes körű képet adni az EBB csoport valamennyi műveletéről. Az uniós pénzügyek jövőjéről szóló tájékoztatónkban (2018. február) javasoltuk, hogy kapjunk felkérést az EBB uniós költségvetéshez nem kapcsolódó műveleteinek ellenőrzésére is. Emellett az EBB fenntarthatná a beszámolói megbízhatóságának ellenőrzésére könyvvizsgáló magáncégekkel kialakított jelenlegi ellenőrzési rendszerét. Az Európai Parlament az EBB pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló, 2017. évi éves jelentésről szóló állásfoglalásában támogatta ezt a javaslatunkat (40). |
| --- | --- |

2.41.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 2.42. | Észrevételeink alapján az alábbiakban kiemeljük az Unió 2018. évi költségvetési és pénzgazdálkodásával kapcsolatban felmerült fő problémákat, amelyek egy része a jövőbeni költségvetésre, különösen a következő TPK első éveire nézve is kockázatot jelenthet. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | A végleges költségvetésben rendelkezésre álló kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat szinte maradéktalanul felhasználták (lásd: 2.4–2.7. bekezdés). |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Az esb-alapok végrehajtásának késedelme többféleképpen is befolyásolta a TPK végrehajtását, és a jövőbeni TPK-ra is hatással lehet:






  — | Jelentős összegű éves előfinanszírozást fizettek vissza az uniós költségvetésbe (lásd: 2.8–2.11. bekezdés). |
| --- | --- | --- |

2.44.

—

Jelentős összegű éves előfinanszírozást fizettek vissza az uniós költségvetésbe (lásd: 2.8–2.11. bekezdés).

| — | A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékból jelentős összegre nem volt szükség, ugyanakkor az nem vihető át a következő TPK-ra (lásd: 2.12–2.16. bekezdés). |
| --- | --- |

—

A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékból jelentős összegre nem volt szükség, ugyanakkor az nem vihető át a következő TPK-ra (lásd: 2.12–2.16. bekezdés).

| — | A fennálló kötelezettségvállalások magas összegének hátterében elsősorban az esb-alapok végrehajtásának lassúsága állt, de szerepet játszott benne a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti éves rés, valamint az uniós költségvetés méretének növekedése is. A fennálló kötelezettségvállalások szintje 2018-ban tovább nőtt (lásd: 2.17–2.18. bekezdés). |
| --- | --- |

—

A fennálló kötelezettségvállalások magas összegének hátterében elsősorban az esb-alapok végrehajtásának lassúsága állt, de szerepet játszott benne a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti éves rés, valamint az uniós költségvetés méretének növekedése is. A fennálló kötelezettségvállalások szintje 2018-ban tovább nőtt (lásd: 2.17–2.18. bekezdés).

| — | Az új TPK első éveiben felmerülhet a kockázat, hogy nem áll rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat (lásd: 2.19–2.21. bekezdés). |
| --- | --- |

—

Az új TPK első éveiben felmerülhet a kockázat, hogy nem áll rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat (lásd: 2.19–2.21. bekezdés).

| 2.45. | Az esb-alapok tagállamok általi felhasználása összességében alacsonyabb szinten alakult, mint az előző TPK hasonló évében (lásd: 2.22–2.24. bekezdés). |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Az elmúlt években nőtt az uniós költségvetés által támogatott garanciák volumene. Ez súlyosbítja az uniós költségvetés kockázati kitettségét. A Bizottság által előrevetített veszteségeket garanciaalapok fedezik, amelyeket az új TPK egy közös tartalékalapba von össze (lásd: 2.25–2.32. bekezdés). |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Az EBB csoport szerves részét képezi az Unió struktúrájának. Az utóbbi években az Unió egyre nagyobb mértékben élt a pénzügyi eszközökkel és az EBB csoportnak nyújtott költségvetési garanciákkal. A csoport a következő TPK során várhatóan jelentős szerepet fog játszani az uniós szakpolitikák végrehajtásában. Az EBB csoport összetett kapcsolatrendszerben áll az uniós költségvetéssel, és más elszámoltathatósági szabályok vonatkoznak rá, mint az uniós intézményekre. Jelenleg az EBB csoport azon műveletei, amelyeket nem az uniós költségvetés finanszíroz, ugyanakkor uniós célkitűzéseket szolgálnak, nem tartoznak ellenőrzési hatáskörünkbe. Az Európai Számvevőszék ennélfogva nem tud teljes körű képet adni az EBB csoport műveletei és az uniós költségvetés között fennálló kapcsolatokról. Ezért továbbra is azt javasoljuk, hogy kapjunk felkérést az EBB uniós költségvetéssel össze nem függő műveleteinek ellenőrzésére is (lásd: 2.33–2.41. bekezdés). |
| --- | --- |

2.47.

Ajánlások

| 2.48. | A következőket javasoljuk a Bizottságnak: |
| --- | --- |

2.48.

2.1. ajánlás

A Bizottság tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2021 és 2027 közötti TPK első éveiben ne kerüljön indokolatlan nyomás alá a kifizetési előirányzatok összege. Ezen intézkedések közé tartozhatnak az alábbiak:

| a) | a kifizetési igények pontosabb előrejelzése; |
| --- | --- |

a)

a kifizetési igények pontosabb előrejelzése;

| b) | az Európai Parlament és a Tanács felkérése az alábbiakra:






  i. | a következő TPK kapcsán gondoskodjanak a költségvetésbe állított kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok közötti megfelelő egyensúlyról. Ezt a kifizetési előirányzatok növelésével, a kötelezettségvállalások visszavonására irányuló szabályok módosításával, illetve a kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentésével lehet elérni; |
| --- | --- | --- |

b)

az Európai Parlament és a Tanács felkérése az alábbiakra:

i.

a következő TPK kapcsán gondoskodjanak a költségvetésbe állított kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok közötti megfelelő egyensúlyról. Ezt a kifizetési előirányzatok növelésével, a kötelezettségvállalások visszavonására irányuló szabályok módosításával, illetve a kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentésével lehet elérni;

| ii. | ennek során vegyék figyelembe annak lehetőségét, hogy 2021-ben és 2022-ben magas lehet a kifizetési kérelmek összege, valamint azt, hogy a fel nem használt kifizetési előirányzatokat nem lehet átvinni a következő TPK-ra; |
| --- | --- |

ii.

ennek során vegyék figyelembe annak lehetőségét, hogy 2021-ben és 2022-ben magas lehet a kifizetési kérelmek összege, valamint azt, hogy a fel nem használt kifizetési előirányzatokat nem lehet átvinni a következő TPK-ra;

| c) | a jogi keretek időbeni elfogadásának elősegítése és a tagállamok ösztönzése a projektek korai szakaszban történő megtervezésére. |
| --- | --- |

c)

a jogi keretek időbeni elfogadásának elősegítése és a tagállamok ösztönzése a projektek korai szakaszban történő megtervezésére.

Határidő: a 2020 utáni időszak kezdetéig.

2.2. ajánlás

A Bizottság a közös tartalékalap létrehozását követően haladéktalanul gondoskodjon az uniós költségvetés kapcsolódó garanciákkal szembeni kitettségének eredményes kezeléséről és naprakész nyomon követéséről. Ezzel összefüggésben a Bizottság használjon elismerten helyes gyakorlatokon alapuló, konzervatív módszertant a tényleges tartalékfeltöltési ráta kiszámításához.

Határidő: a 2020 utáni időszak kezdetéig.

2.3. ajánlás

A Bizottság évente mutassa be a költségvetési hatóságnak az uniós költségvetésből az EBB által irányított pénzügyi eszközökre átcsoportosított források teljes összegét és lebontását.

Mindez releváns információkat biztosítana a költségvetési hatóságnak az EBB csoport és műveletei ellenőrzéséhez, továbbá növelné e műveletek átláthatóságát.

Határidő: 2020 közepe.

---

(1)  A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2018) 322 final).

(2)  Tájékoztató: A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslat, 2018. július.

(3)  Megállapodástervezet Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről (HL L 66. I., 2019.2.19., 1. o.).

(4)  A végleges költségvetés a költségvetési hatóság által elfogadott eredeti költségvetést és későbbi költségvetés-módosításokat foglalja magában.

(5)  2018-ban a kifizetések teljes összege 156,7 milliárd euro volt, ami a 2018. évi végleges költségvetésből származó 142,7 milliárd euróból, 1,9 milliárd euro átvitelből és 12,1 milliárd euro címzett bevételből tevődött össze. A számításból kizártuk az átviteleket és a címzett bevételeket, mert azok nem képezik az elfogadott költségvetés részét, és más szabályok vonatkoznak rájuk. További információért lásd: az Európai Bizottság 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodási jelentésének A4. és A5. része.

(6)  Az esb-alapok az előző TPK Kohéziós Alapjából (KA), valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból (ETHA) épülnek fel.

(7)  A Bizottság által benyújtott számadatok alapján: 464,9 milliárd euro előirányzat a tagállamoknak az esb-alapokhoz tartozó programok keretében, valamint 1 087,2 milliárd euro kötelezettségvállalási előirányzat a 2018. évi COM(2017) 473 dokumentumban előírt technikai kiigazítással módosított 2014–2020-as TPK-ból.

(8)  A legjelentősebb a 3. sz. költségvetés-módosítás volt, amely a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozatban foglalt megállapodás értelmében a 2018–2019-es időszakban 500 millió eurót biztosított a Törökországi Menekülteket Támogató Eszköznek az eszköz második, 3 milliárd eurós „részlete” keretében.

(9)  Lásd: 2017. évi éves jelentésünk 2.5–2.16. bekezdése és a Bizottság vonatkozó válaszai.

(10)  (Az 1306/2013/EU rendelet 35. cikkének (1) bekezdésével összhangban) az EMVA esetében csak a 2014–2020-as időszak első három évében kerül sor előfinanszírozás kifizetésére.

(11)  Lásd: 2012. évi éves jelentésünk 1.51–1.53. bekezdése.

(12)  2018-ról csak kis összegű, 219 millió euro (2011. évi árakon 183 millió euro) GMP-mozgásteret vittek át 2020-ra a 2018-ból rendelkezésre álló 11,4 milliárd euro fel nem használt kifizetési előirányzatból. Lásd: COM(2019) 310, 7. o.

(13)  A 2019. évi kifizetési előirányzatok felső határa 166,7 milliárd euro, ami a GMP-t is magában foglalja. A felső határ még a 12,9 milliárd eurós GMP levonása után is magasabb lesz a 2019. évi megszavazott költségvetésben szereplő, 148,2 milliárd eurós kifizetési előirányzatnál.

(14)  Lásd: a 2020. évi költségvetés-tervezet, COM(2019) 400.

(15)  A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós költségvetés jövőbeli pénzbeáramlásainak és -kiáramlásainak a 2019 és 2023 közötti időszakra vonatkozó hosszú távú előrejelzéséről (COM(2018) 687 final).

(16)  Megjelent 2019 áprilisában.

(17)  Lásd: 15. lábjegyzet.

(18)  Ezt a 2019. évi megszavazott költségvetés is megerősítette, amely 148,2 milliárd euro kifizetési előirányzatot tartalmazott; ez 18,5 milliárd euróval a 166,7 milliárd eurós felső határ alatt marad.

(19)  1b. alfejezet: „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió”: 48,5 milliárd euro, 2. fejezet: „Fenntartható növekedés: természeti erőforrások”: 15,2 milliárd euro.

(20)  Lásd: 2017. évi éves jelentésünk 2.13–2.19. bekezdése.

(21)  Ezeket a garanciákat a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap támogatja, amely likviditási puffert biztosít a potenciális veszteségekkel szemben. A garanciaalap szintjét az év végén fennálló garantált hitelek 9 %-ának megfelelő értéken kell tartani. A garanciaalapból akkor történik kifizetés, ha biztosítéklehívásra kerül sor.

(22)  Lásd: 2017. évi éves jelentésünk 2.42–2.45.bekezdése, valamint az Európai Unió 2018. pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásaihoz fűzött 4.1.1–4.1.3. magyarázat.

(23)  Az uniós költségvetés különféle kötelezettségeket támogat: a mérlegben szereplő tényleges kötelezettségvállalásokat, valamint olyan költségvetési kötelezettségvállalásokat, mint a fennálló kötelezettségvállalások és a függő kötelezettségvállalások, amely utóbbiak elsősorban garanciák.

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2396 rendelete (2017. december 13.) az 1316/2013/EU és az (EU) 2015/1017 rendeletnek az Európai Stratégiai Beruházási Alap időbeli hatályának meghosszabbítása, továbbá az említett alapot és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot érintő technikai javítások bevezetése tekintetében történő módosításáról (HL L 345., 2017.12.27., 34. o.).

(25)  A kihelyezések azt mutatják meg, mekkora összeget nyújtottak garancia mellett a végső kedvezményezetteknek.

(26)  SWD(2016) 297 final – Bizottsági szolgálati munkadokumentum: A COM(2016) 597 final bizottsági javaslatot kísérő értékelés.

(27)  A legutóbbi ilyen jelentés a COM(2018) 609 final: A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az általános költségvetés által fedezett garanciákról – a 2017. december 31-i állapot.

(28)  Lásd: az Európai Unió 2018. pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásaihoz fűzött 2.4.1. magyarázat.

(29)  Javaslat: A Tanács határozata az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (COM(2018) 325).

(30)  A költségvetési rendelet (az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet) 213. cikke.

(31)  Ez a ráta határozza meg a közös tartalékalapban tartott, a biztosítéklehívások teljesítéséhez szükséges készpénzek és készpénz-egyenértékesek összegét.

(32)  1/2017. sz. vélemény a költségvetési rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatról.

(33)  Az EBB csoport tagjai az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Beruházási Alap (EBA) és az Európai Mikrofinanszírozási Platform.

(34)  Az EBB csoport 2018. évi pénzügyi jelentése, 44. o.

(35)  3/2019. sz. különjelentés: „Az Európai Stratégiai Beruházási Alap: még tenni kell az ESBA teljes sikeréért”.

(36)  Lásd például: „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007–2013-as programidőszak tanulságai” című, 19/2016. sz. különjelentés és „Az európai régiók beruházásait támogató közös program (JASPERS) – ideje javítani a célzottságot” című, 1/2018. sz. különjelentés.

(37)  Ezek az összegek az uniós költségvetésből és az EFA-ból nyújtott kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket is magukban foglalnak.

(38)  A 2008. évre eső csúcsérték egybeesik a 10. EFA kezdetével. A 2008-as magas összeg hátterében az új EFA-knak a kötelezettségvállalások megjelenítésére vonatkozó módszertana áll, azok ugyanis a teljes programidőszakra a hétéves időszak elején teszik meg a kötelezettségvállalásokat. Az uniós költségvetés évenként jeleníti meg a kötelezettségvállalásokat.

(39)  Az ESBA-garanciaalapot a Bizottság, míg a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot az EBB irányítja.

(40)  Lásd: Az EBB pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló, 2017. évi éves jelentésről szóló, 2019. január 17-i európai parlamenti állásfoglalás (P8_TA-PROV (2019)0036–2018/2151(INI)) 72. bekezdése.

2.1. MELLÉKLET

AZ EBB UNIÓS MEGBÍZATÁSAINAK FŐBB KATEGÓRIÁI

Az EBB arról tájékoztatott bennünket, hogy az Uniótól kapott megbízatásokat hat fő kategóriába sorolja azok mögöttes struktúrája, kialakítása és a partnerek által biztosított források felhasználása alapján.

| Megbízatási kategória | Példák |
| --- | --- |
| Kockázatmegosztási
  mandátum: a partner forrásait az első veszteségviselő pozíció védelmére használják fel a támogatható műveletek esetében. Ezek a mandátumok a hitelportfólió (vagy részportfólió) mögöttes tranzakcióihoz kapcsolódó kockázatok előre meghatározott kockázatmegosztási feltételek alapján és a két fél általi hozzájárulások tekintetében meghatározott tőkeáttételi célkitűzésekkel összhangban történő megosztását biztosító mechanizmuson alapulnak. | Innovfin – Az innovátoroknak biztosított uniós finanszírozás programja a Horizont 2020 uniós kutatási és innovációs program részét képezi, és finanszírozási eszközök széles palettáját kínálja (hitelek, garanciák és sajáttőke-típusú finanszírozás).
  ESBA – Az Európai Stratégiai Beruházási Alap az EBB csoport és a Bizottság közös kezdeményezése, célja az Unióban jelenleg fennálló beruházási hiány orvoslása. |
| Portfóliógarancia
  -mandátum: a partner egy halmozott felső határig garanciát nyújt az EBB kitettségének egy előre meghatározott részére. | ELM – Az úgynevezett külső hitelezési megbízatás képezi azt a jogi keretet, amelynek alapján az Unió garanciát nyújt az EBB számára az Unió területén kívül végrehajtott projektekhez kapcsolódó hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére. |
| Harmadik féltől származó források közvetlen befektetésére irányuló
  mandátum: az EBB közvetlenül fekteti be a partner forrásait. | Cotonoui beruházási keret – A Cotonoui Megállapodás az Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja közötti egyezmény. Az EBB kapott megbízást a Cotonoui Megállapodás keretében létrehozott beruházási keret irányítására. |
| Támogatásötvözési
  mandátum: az EBB eseti alapon külső támogatásfinanszírozáshoz kér hozzáférést. A megbízatás eltérő pénzügyi feltételekkel és jellemzőkkel bíró hitelek és egyéb pénzügyi eszközök (például vissza nem térítendő támogatások, hitelek és garanciák) kombinációján alapul. | AIP – Az afrikai beruházási platform egy olyan pénzügyi mechanizmus, amely vissza nem térítendő támogatásokat egyéb forrásokkal (például fejlesztésfinanszírozási intézmények által nyújtott hitelekkel) ötvöz további fejlesztésfinanszírozási összegek mobilizálása és az uniós segélyek hatásának fokozása érdekében.
  NIP – A szomszédsági beruházási platform egy olyan mechanizmus, amely többletfinanszírozás mozgósítását célozza az európai szomszédságpolitika hatókörébe tartozó uniós partnerországokban végrehajtandó tőkeigényes infrastruktúra-projektek finanszírozásához. |
| Vagyonkezelői alap
  : az adományozók forrásait az EBB által kezelt vagyonkezelői alapba vonják össze, és ezeket a pénzeszközöket részben az EBB kizárólagos használatára tartják fenn, részben valamennyi jogosult pénzügyi intézmény számára elérhetővé teszik. | EPTATF – A keleti partnerségi technikai segítségnyújtási vagyonkezelői alap többadományozós, több ágazaton átívelő vagyonkezelői alap.
  ERIF – A gazdasági ellenállóképességi kezdeményezési alap a keleti szomszédság és a Nyugat-Balkán gazdaságai kapacitásának támogatására jött létre az Európai Tanács felhívására. |
| Garanciaeszköz-mandátum
  : az EBB vállalja, hogy a garancia kapcsán megállapított feltételek bekövetkeztekor kifizetést teljesít. | PF4EE – Az energiahatékonysággal kapcsolatos magánfinanszírozási eszköz az EBB és a Bizottság közötti, a LIFE programból finanszírozott megállapodás, amely hitelkockázat elleni védelmet biztosít az EBB-vel közösen energiahatékonysági projekteket finanszírozó pénzügyi közvetítők számára. |

Megbízatási kategória

Példák

Kockázatmegosztási
  mandátum: a partner forrásait az első veszteségviselő pozíció védelmére használják fel a támogatható műveletek esetében. Ezek a mandátumok a hitelportfólió (vagy részportfólió) mögöttes tranzakcióihoz kapcsolódó kockázatok előre meghatározott kockázatmegosztási feltételek alapján és a két fél általi hozzájárulások tekintetében meghatározott tőkeáttételi célkitűzésekkel összhangban történő megosztását biztosító mechanizmuson alapulnak.

Innovfin – Az innovátoroknak biztosított uniós finanszírozás programja a Horizont 2020 uniós kutatási és innovációs program részét képezi, és finanszírozási eszközök széles palettáját kínálja (hitelek, garanciák és sajáttőke-típusú finanszírozás).

ESBA – Az Európai Stratégiai Beruházási Alap az EBB csoport és a Bizottság közös kezdeményezése, célja az Unióban jelenleg fennálló beruházási hiány orvoslása.

Portfóliógarancia
  -mandátum: a partner egy halmozott felső határig garanciát nyújt az EBB kitettségének egy előre meghatározott részére.

ELM – Az úgynevezett külső hitelezési megbízatás képezi azt a jogi keretet, amelynek alapján az Unió garanciát nyújt az EBB számára az Unió területén kívül végrehajtott projektekhez kapcsolódó hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére.

Harmadik féltől származó források közvetlen befektetésére irányuló
  mandátum: az EBB közvetlenül fekteti be a partner forrásait.

Cotonoui beruházási keret – A Cotonoui Megállapodás az Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja közötti egyezmény. Az EBB kapott megbízást a Cotonoui Megállapodás keretében létrehozott beruházási keret irányítására.

Támogatásötvözési
  mandátum: az EBB eseti alapon külső támogatásfinanszírozáshoz kér hozzáférést. A megbízatás eltérő pénzügyi feltételekkel és jellemzőkkel bíró hitelek és egyéb pénzügyi eszközök (például vissza nem térítendő támogatások, hitelek és garanciák) kombinációján alapul.

AIP – Az afrikai beruházási platform egy olyan pénzügyi mechanizmus, amely vissza nem térítendő támogatásokat egyéb forrásokkal (például fejlesztésfinanszírozási intézmények által nyújtott hitelekkel) ötvöz további fejlesztésfinanszírozási összegek mobilizálása és az uniós segélyek hatásának fokozása érdekében.

NIP – A szomszédsági beruházási platform egy olyan mechanizmus, amely többletfinanszírozás mozgósítását célozza az európai szomszédságpolitika hatókörébe tartozó uniós partnerországokban végrehajtandó tőkeigényes infrastruktúra-projektek finanszírozásához.

Vagyonkezelői alap
  : az adományozók forrásait az EBB által kezelt vagyonkezelői alapba vonják össze, és ezeket a pénzeszközöket részben az EBB kizárólagos használatára tartják fenn, részben valamennyi jogosult pénzügyi intézmény számára elérhetővé teszik.

EPTATF – A keleti partnerségi technikai segítségnyújtási vagyonkezelői alap többadományozós, több ágazaton átívelő vagyonkezelői alap.

ERIF – A gazdasági ellenállóképességi kezdeményezési alap a keleti szomszédság és a Nyugat-Balkán gazdaságai kapacitásának támogatására jött létre az Európai Tanács felhívására.

Garanciaeszköz-mandátum
  : az EBB vállalja, hogy a garancia kapcsán megállapított feltételek bekövetkeztekor kifizetést teljesít.

PF4EE – Az energiahatékonysággal kapcsolatos magánfinanszírozási eszköz az EBB és a Bizottság közötti, a LIFE programból finanszírozott megállapodás, amely hitelkockázat elleni védelmet biztosít az EBB-vel közösen energiahatékonysági projekteket finanszírozó pénzügyi közvetítők számára.

2.2. MELLÉKLET

AZ EBB CSOPORT ÁLTAL KEZELT UNIÓS PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

| | Pénzügyi eszközök (2018. december 31.) | Irányítás |
| --- | --- | --- |
| 1 | A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze | EBA |
| 2 | Erasmus és diákhitelgarancia-eszköz | EBA |
| 3 | A versenyképességi és innovációs keretprogramhoz (CIP) tartozó garanciakeret kis- és középvállalkozások (kkv) számára | EBA |
| 4 | A vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves program tőkefinanszírozási eszköze (ETFSU 2001) | EBA |
| 5 | A foglalkoztatási és társadalmi innovációs program kapacitásépítési eszköze | EBA |
| 6 | A versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköze | EBA |
| 7 | Technológiatranszfer kísérleti projektek | EBA |
| 8 | A foglalkoztatási és társadalmi innovációs program által a mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás terén nyújtott garancia- és kapacitásépítési eszköz | EBA |
| 9 | Európai Progress mikrofinanszírozási alap | EBA |
| 10 | Európai Progress mikrofinanszírozási garanciaeszköz | EBA |
| 11 | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós program (COSME) hitelgarancia-eszköze | EBA |
| 12 | A COSME Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköze | EBA |
| 13 | A Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (WB EDIF) I. garanciaeszköze | EBA |
| 14 | A WB EDIF II. garanciaeszköze | EBA |
| 15 | A WB EDIF II. garanciaeszköze – Szerbiára irányuló keret | EBA |
| 16 | A WB EDIF garanciaeszköze – a fiatalok foglalkoztatására irányuló keret | EBA |
| 17 | Az Unió kkv-kezdeményezése | EBA |
| 18 | Horizont 2020 EBA – az InnovFin kutatási és innovációs (K+I) programokra irányuló tőkefinanszírozási eszköze | EBA |
| 19 | A hetedik keretprogram kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusa | EBA/EBB |
| 20 | A Horizont 2020 InnovFin (uniós finanszírozás innovátoroknak) kkv-garanciaeszköze | EBA/EBB |
| 21 | A Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú hiteleszköze | EBB |
| 22 | Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze (PF4EE) | EBB |
| 23 | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz kockázatmegosztási hitelfinanszírozási eszköze | EBB |
| 24 | Természetitőke-finanszírozási Eszköz (NCFF) | EBB |
| 25 | Szomszédsági Beruházási Platform (NIP) – a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre irányuló uniós eszköz | EBB |
| 26 | Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére (finanszírozás a NIP platformon keresztül) | EBB |
| 27 | Uniós kereskedelmi és versenyképességi program Marokkó, Tunézia, Egyiptom és Jordánia számára (finanszírozás a NIP platformon keresztül) | EBB |
| 28 | Afrikai Beruházási Platform (AIP) | EBB |
| 29 | Közép-ázsiai Beruházási Keret (IFCA) | EBB |
| 30 | Ázsiai Beruházási Keret (AIF) | EBB |
| 31 | Latin-amerikai Beruházási Keret (LAIF) | EBB |
| 32 | Karib-térségi Beruházási Keret (CIF) | EBB |
| 33 | Csendes-óceáni Beruházási Keret (IFP) | EBB |

Pénzügyi eszközök (2018. december 31.)

Irányítás

1

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze

EBA

2

Erasmus és diákhitelgarancia-eszköz

EBA

3

A versenyképességi és innovációs keretprogramhoz (CIP) tartozó garanciakeret kis- és középvállalkozások (kkv) számára

EBA

4

A vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves program tőkefinanszírozási eszköze (ETFSU 2001)

EBA

5

A foglalkoztatási és társadalmi innovációs program kapacitásépítési eszköze

EBA

6

A versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköze

EBA

7

Technológiatranszfer kísérleti projektek

EBA

8

A foglalkoztatási és társadalmi innovációs program által a mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás terén nyújtott garancia- és kapacitásépítési eszköz

EBA

9

Európai Progress mikrofinanszírozási alap

EBA

10

Európai Progress mikrofinanszírozási garanciaeszköz

EBA

11

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós program (COSME) hitelgarancia-eszköze

EBA

12

A COSME Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköze

EBA

13

A Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (WB EDIF) I. garanciaeszköze

EBA

14

A WB EDIF II. garanciaeszköze

EBA

15

A WB EDIF II. garanciaeszköze – Szerbiára irányuló keret

EBA

16

A WB EDIF garanciaeszköze – a fiatalok foglalkoztatására irányuló keret

EBA

17

Az Unió kkv-kezdeményezése

EBA

18

Horizont 2020 EBA – az InnovFin kutatási és innovációs (K+I) programokra irányuló tőkefinanszírozási eszköze

EBA

19

A hetedik keretprogram kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusa

EBA/EBB

20

A Horizont 2020 InnovFin (uniós finanszírozás innovátoroknak) kkv-garanciaeszköze

EBA/EBB

21

A Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú hiteleszköze

EBB

22

Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze (PF4EE)

EBB

23

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz kockázatmegosztási hitelfinanszírozási eszköze

EBB

24

Természetitőke-finanszírozási Eszköz (NCFF)

EBB

25

Szomszédsági Beruházási Platform (NIP) – a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre irányuló uniós eszköz

EBB

26

Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére (finanszírozás a NIP platformon keresztül)

EBB

27

Uniós kereskedelmi és versenyképességi program Marokkó, Tunézia, Egyiptom és Jordánia számára (finanszírozás a NIP platformon keresztül)

EBB

28

Afrikai Beruházási Platform (AIP)

EBB

29

Közép-ázsiai Beruházási Keret (IFCA)

EBB

30

Ázsiai Beruházási Keret (AIF)

EBB

31

Latin-amerikai Beruházási Keret (LAIF)

EBB

32

Karib-térségi Beruházási Keret (CIF)

EBB

33

Csendes-óceáni Beruházási Keret (IFP)

EBB

---

3. FEJEZET

Az uniós költségvetés révén elért eredmények

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 3.1. |
| --- | --- |

| 1. rész – Mire következtethetünk az uniós költségvetés teljesítménymutatóiból? | 3.2–3.35. |
| --- | --- |

| A. szakasz – A mutatók alapján jelentős eltérések vannak az elért eredmények terén és összességében mérsékelt az előrehaladás | 3.7–3.20. |
| --- | --- |

| 1a. fejezet: A mutatók alapján az Erasmus+ és az ESBA esetében megfelelő, a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz esetében mérsékelt előrehaladás történt | 3.13. |
| --- | --- |

| 1b. fejezet: A mutatók a késői kezdés miatt viszonylag kis mértékű előrelépést mutatnak a „Kohézió” esetében | 3.14. |
| --- | --- |

| 2. fejezet: A mutatók alapján a „Természeti erőforrások” területén felmerülő legtöbb kiadás tekintetében nem lehetett meghatározni az előrehaladást | 3.15. |
| --- | --- |

| 3. fejezet: A „Biztonság és uniós polgárság” fejezet mutatói alapján két program előrehaladása jó, egy programé mérsékelt, egy program pedig lemaradásban van | 3.16–3.17. |
| --- | --- |

| 4. fejezet: A mutatók általánosságban véve elfogadható előrelépést mutatnak a „Globális Európa” programjainak terén | 3.18–3.19. |
| --- | --- |

| Speciális eszközök: Nincsen elégséges adat az elért előrehaladásról | 3.20. |
| --- | --- |

| B. szakasz – A mutatók nem mindig adtak jó képet a tényleges előrehaladásról | 3.21–3.35. |
| --- | --- |

| Sok mutatót kiválasztása nem volt megfelelő | 3.22–3.27. |
| --- | --- |

| Számos mutató esetében nem volt kiszámítható az elért előrelépés | 3.28–3.30. |
| --- | --- |

| Néhány program esetében a rendelkezésre álló adatok minősége nem volt kielégítő | 3.31–3.33. |
| --- | --- |

| Néhány program olyan célértékeket tartalmaz, amelyek nem kellően nagyratörők | 3.34–3.35. |
| --- | --- |

| 2. rész – A Számvevőszék teljesítmény-ellenőrzéseinek eredményei: főbb következtetések és ajánlások | 3.36–3.71. |
| --- | --- |

| Bevezetés | 3.36. |
| --- | --- |

| A TPK 1a. fejezete „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”és 1b. fejezete „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” | 3.37–3.49. |
| --- | --- |

| 2. fejezet: „Természeti erőforrások” | 3.50–3.52. |
| --- | --- |

| 3. fejezet:„Biztonság és uniós polgárság”és 4. fejezet „Globális Európa” | 3.53–3.61. |
| --- | --- |

| 5. fejezet:„Igazgatás” | 3.62–3.64. |
| --- | --- |

| A működő egységes piacra és fenntartható monetáris unióra vonatkozó jelentések | 3.65–3.71. |
| --- | --- |

| 3. rész – Az ajánlások hasznosulása | 3.72–3.78. |
| --- | --- |

| Elemeztük a Bizottsághoz intézett valamennyi 2015. évi ajánlásunk végrehajtását | 3.73–3.74. |
| --- | --- |

| Hogyan kezelte a Bizottság az ajánlásainkat? | 3.75–3.78. |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 3.79–3.85. |
| --- | --- |

| Következtetések | 3.79–3.83. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 3.84–3.85. |
| --- | --- |

| 3.1. melléklet – | A mintánkban szereplő programok listája |
| --- | --- |

3.1. melléklet –

| 3.2. melléklet – | 2018. évi ajánlások a tagállamok részére |
| --- | --- |

3.2. melléklet –

| 3.3. melléklet – | A 2015. évi ajánlások végrehajtási állapota, jelentések szerinti részletes bontásban |
| --- | --- |

3.3. melléklet –

| 3.4. melléklet – | A részlegesen végrehajtott ajánlások terén elért javulások és a fennmaradó hiányosságok jelentés szerinti bontásban |
| --- | --- |

3.4. melléklet –

| 3.5. melléklet – | A teljesítménymérési kerettel kapcsolatos korábbi ajánlások hasznosulása |
| --- | --- |

3.5. melléklet –

Bevezetés

| 3.1. | E fejezetben minden évben a teljesítménnyel kapcsolatos szempontokat elemzünk, vagyis azt, hogy milyen eredmények köszönhetőek a Bizottság által a tagállamokkal együttműködve végrehajtott (1) uniós költségvetésnek. Az idei évben a következőket vizsgáltuk:






  1. | mire következtethetünk az uniós költségvetés teljesítménymutatóiból; |
| --- | --- | --- |

3.1.

1.

mire következtethetünk az uniós költségvetés teljesítménymutatóiból;

| 2. | a 2018. évben a teljesítmény kérdéseinek szentelt különjelentéseinkben tárgyalt főbb eredmények; |
| --- | --- |

2.

a 2018. évben a teljesítmény kérdéseinek szentelt különjelentéseinkben tárgyalt főbb eredmények;

| 3. | a 2015-ben közzétett különjelentéseinkben foglalt ajánlásaink végrehajtása. |
| --- | --- |

3.

a 2015-ben közzétett különjelentéseinkben foglalt ajánlásaink végrehajtása.

1. rész – Mire következtethetünk az uniós költségvetés teljesítménymutatóiból?

| 3.2. | Az utóbbi két évben áttekintésünk keretében összevetettük a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás bizottsági megközelítését az e téren bevált gyakorlatokkal. Azt is megvizsgáltuk, hogy a Bizottság megfelelően használta-e fel a teljesítményre vonatkozó információkat a döntéshozatal során. Idén elemeztük az Bizottság által közzétett teljesítményinformációkat. Különösen a következő területeken tekintettük át a teljesítménymutatókat:






  i. | a 2019. évi költségvetési tervezetet kísérő programindokolások (2), |
| --- | --- | --- |

3.2.

i.

a 2019. évi költségvetési tervezetet kísérő programindokolások (2),

| ii. | az uniós költségvetés 2014 és 2020 közötti programjainak teljesítményértékelése (PPO), amelyet 2018 májusában első alkalommal tettek közzé (3). |
| --- | --- |

ii.

az uniós költségvetés 2014 és 2020 közötti programjainak teljesítményértékelése (PPO), amelyet 2018 májusában első alkalommal tettek közzé (3).

| 3.3. | A programok teljesítményértékelése két-két oldalt szentel az egyes programoknak. Szerepel itt féloldalnyi összefoglaló az általános és az egyedi célkitűzésekről, valamint egyes kiválasztott mutatók tekintetében elért előrehaladásról, ezek kiválasztásának logikáját azonban nem fejti ki kellően. A program teljesítményértékelésének közzététele nagy előrelépést jelent, és azt mutatja, hogy a Bizottság igyekszik olvasóbarátabb jelentéseket kidolgozni. A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy a teljesítményértékelés a 2019. évi költségvetés-tervezethez mellékelt programindokolások kivonata. A teljesítményértékelést úgy állították össze, hogy tömören és egységes módon mutassa be az Unió valamennyi (2014 és 2020 közötti) kiadási programját, ismertesse az egyes programokat és azt, hogy azok hogyan szolgálják az uniós polgárok érdekeit, tájékoztasson a végrehajtás állapotáról, bemutassa a programok teljesítménykeretét, valamint kiemelje a közelmúlt legfontosabb eredményeit. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A programindokolásokat egy 557 oldalas, nem igazán olvasóbarát dokumentum tartalmazza. Nem található benne áttekintés arról, hogy milyen teljesítményt ért el a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret 60 programja. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Elemzésünkhöz a 60 kiadási programból 22-t választottunk ki: egyrészt a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret (TPK) mind az öt fejezetéből a legnagyobb összegű tervezett kiadással bíró négy-négy programot, valamint két programot a speciális eszközök tekintetében. A kiválasztott 22 program lefedte a hétéves időszak pénzügyi programozásának 97 %-át (a programok listájához lásd:
  3.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az A. szakaszban összesített szinten foglaljuk össze a Bizottság teljesítménymutatói által nyújtott információkat. Az ebből az elemzésből kiinduló bármely értelmezés során figyelembe kell venni, hogy a B. szakaszban ismertetett uniós költségvetési teljesítménymutatók által nyújtott információk korlátozottak. |
| --- | --- |

3.6.

A. szakasz – A mutatók alapján jelentős eltérések vannak az elért eredmények terén és összességében mérsékelt az előrehaladás

| 3.7. | Az uniós prioritások, szakpolitikák és programok eredményeinek mérése nem könnyű feladat. Nehéz elkülöníteni az uniós költségvetés hatását a tagállami költségvetések és egyéb külső tényezők hatásaitól. Az eredményes teljesítmény-ellenőrzés azonban elengedhetetlen a helyzet megértéséhez, a felmerülő problémák meghatározásához és a megfelelő teljesítmény biztosításához szükséges, bizonyítékokon alapuló döntések meghozatalához. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Áttekintésünk során a teljesítménymutatók nyújtotta mennyiségi információkra összpontosítottunk. A 2016. évi éves jelentésünkben (4) már megjegyeztük, hogy a Bizottság nem közöl információt a programindokolások mögöttes adatainak megbízhatóságáról. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Minden egyes vizsgált programra vonatkozóan két teljesítményinformációs készletet adunk meg:






  — | Az alapértékhez viszonyított előrehaladás (5) a célérték felé, a programindokolásokban szereplő adatok szerint. Ez egy széles körben alkalmazott, könnyű számításokat megkívánó módszertan (6). A Bizottság a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásában említi ezt a megközelítést: „A hatások várható jelentőségét az alapértékhez viszonyított változások alapján kell értékelni” (7). |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Az alapértékhez viszonyított előrehaladás (5) a célérték felé, a programindokolásokban szereplő adatok szerint. Ez egy széles körben alkalmazott, könnyű számításokat megkívánó módszertan (6). A Bizottság a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásában említi ezt a megközelítést: „A hatások várható jelentőségét az alapértékhez viszonyított változások alapján kell értékelni” (7).

| — | A nullától számított előrehaladás a Bizottság teljesítményértékelésében foglaltak szerint (8). A számok eltérnek a fentebbi első franciabekezdésben szereplő adatoktól, mivel azok a Bizottság által kiválasztott mutatókon alapulnak és kiszámításuk általában a legutóbbi elért eredmény és a célérték hányadosaként, az alapérték figyelmen kívül hagyásával történt. A számadatok között szerepeltek továbbá az előrehaladásra vonatkozó százalékos előrejelzések, amelyek két program – a Kohéziós Alap (KA) és az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – esetében kiugróan magasak voltak. Szinte teljes mértékben ez magyarázza, hogy általánosságban miért van eltérés a mi programindokolásokon alapuló számításaink és a programok teljesítményértékelésében szereplő értékeken alapuló számítások között. |
| --- | --- |

—

A nullától számított előrehaladás a Bizottság teljesítményértékelésében foglaltak szerint (8). A számok eltérnek a fentebbi első franciabekezdésben szereplő adatoktól, mivel azok a Bizottság által kiválasztott mutatókon alapulnak és kiszámításuk általában a legutóbbi elért eredmény és a célérték hányadosaként, az alapérték figyelmen kívül hagyásával történt. A számadatok között szerepeltek továbbá az előrehaladásra vonatkozó százalékos előrejelzések, amelyek két program – a Kohéziós Alap (KA) és az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – esetében kiugróan magasak voltak. Szinte teljes mértékben ez magyarázza, hogy általánosságban miért van eltérés a mi programindokolásokon alapuló számításaink és a programok teljesítményértékelésében szereplő értékeken alapuló számítások között.

A
  3.1. háttérmagyarázat
  szemlélteti az e két számítási mód közötti különbségeket.

| 3.1. háttérmagyarázat


  Az előrehaladás számítási módjai | | Alapérték | Elért eredmény | Célérték | Előrehaladás | Előrehaladás %-ban | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Alapértékhez viszonyított előrehaladás | 40 | 70 | 100 | 30 | 30/(100-40)=50 % | |
| | Nullától számított előrehaladás | 40 | 70 | 100 | 70 | 70/100=70 % | |
| Forrás: | Európai Számvevőszék. |

3.1. háttérmagyarázat

Az előrehaladás számítási módjai

Alapérték

Elért eredmény

Célérték

Előrehaladás

Előrehaladás %-ban

Alapértékhez viszonyított előrehaladás

40

70

100

30

30/(100-40)=50 %

Nullától számított előrehaladás

40

70

100

70

70/100=70 %

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 3.10. | Az alapértékhez viszonyított előrehaladás százalékértékei azon programok valamennyi mutatójának átlagán alapulnak, amelyek tekintetében az összes szükséges adat rendelkezésre állt a programindokolásokban. Úgy véljük, hogy az ilyen átlagértékeknek használható képet kellene adniuk a program teljesítményéről, ha a program valamennyi mutatója eléri az előírt minőségi szintet. A Bizottság teljesítményértékelése esetében kiszámítottuk a kiválasztott mutatók tekintetében elért átlagos előrehaladást. Továbbá az előrehaladási mutatók mindkét típusa tekintetében a 2014–2020-as pénzügyi programozási időszak alapján kiszámítottuk a többéves pénzügyi keret minden egyes fejezetének súlyozott átlagát. Megjegyezzük, hogy ezek az információk nem teljes körűek, ezért a teljesítményre vonatkozóan minőségi információk figyelembevételével nyerhető átfogóbb kép. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A program irányítási módjától függően változóan álltak rendelkezésre teljesítményinformációk. A Bizottság közvetlen irányítása alatt álló programok esetében a rendelkezésre álló legfrissebb adatok általában 2017 végéről, míg a megosztott irányítás alá tartozó programok esetében a tagállamok által szolgáltatott legfrissebb adatok általában 2016 végéről származtak. A közvetett irányítás alá tartozó programokra vonatkozó adatok főként 2017-ből vagy 2016-ból származtak, de néhány esetben 2015-ig vagy még korábbra is visszanyúltak. Összességében a mintánk esetében a rendelkezésre álló legfrissebb adatok az esetek 42 %-ában 2016-ból, az esetek 48 %-ában pedig 2017-ből származtak. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | A teljesítménymutatók 2014 és 2020 közötti várt alakulása a legtöbb esetben ugyan nem lineáris, de ha az lett volna, akkor ez az arány 2016-ra nézve 43 %, 2017-re nézve pedig 57 % lett volna (9). A Bizottság által rendelkezésre bocsátott adatok mindent összevetve mérsékelt előrelépésről tanúskodnak, de nagy eltérést mutatnak az egyes programeredmények tekintetében (lásd:
  3.2. háttérmagyarázat
  ).






  3.2. háttérmagyarázat


  A 22 programból álló teljes minta – Az elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján | TPK-fejezet | Mutatók száma | Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Összesen | Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás | a programindokolások alapján | a programok teljesíményértékelése alapján | |
| | 1A. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért | 147 | 57 | 46 % | 71 % | |
| | 1B. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 87 | 60 | 31 % | 40 % | |
| | 2. Természeti erőforrások | 105 | 54 | 31 % | 51 % | |
| | 3. Biztonság és uniós polgárság | 74 | 48 | 49 % | 64 % | |
| | 4. Globális Európa | 65 | 49 | 49 % | 68 % | |
| | Speciális eszközök | 2 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Összesen | 480 | 269 | | | |
| Megjegyzés: | Az elért előrehaladás súlyozott átlagértékei nem foglalják magukban az EMGA és az EUSZA adatait (sem a programindokolások alapján, sem a programok teljesítményértékelése alapján végzett számításból eredőket), mivel azok nem álltak rendelkezésre. |

3.12.

3.2. háttérmagyarázat

A 22 programból álló teljes minta – Az elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján

TPK-fejezet

Mutatók száma

Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés)

Összesen

Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás

a programindokolások alapján

a programok teljesíményértékelése alapján

1A. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért

147

57

46 %

71 %

1B. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

87

60

31 %

40 %

2. Természeti erőforrások

105

54

31 %

51 %

3. Biztonság és uniós polgárság

74

48

49 %

64 %

4. Globális Európa

65

49

49 %

68 %

Speciális eszközök

2

1

100 %

100 %

Összesen

480

269

Megjegyzés:

Az elért előrehaladás súlyozott átlagértékei nem foglalják magukban az EMGA és az EUSZA adatait (sem a programindokolások alapján, sem a programok teljesítményértékelése alapján végzett számításból eredőket), mivel azok nem álltak rendelkezésre.

| Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék.

1a. fejezet: A mutatók alapján az Erasmus+ és az ESBA esetében megfelelő, a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz esetében mérsékelt előrehaladás történt

| 3.13. | Elemzésünkben a TPK „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” című 1a. fejezete alá tartozó 23 programból négy program esetében vettük górcső alá a mutatókat (lásd még: jelentésünk 5. fejezete):






  — | A Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram tekintetében mért 40 %-os előrehaladás mérsékelt volt (lásd:
  3.3. háttérmagyarázat
  ). A Bizottság teljesítményértékelése jóval kedvezőbb fényben tüntette fel az elért eredményeket. A bizottsági teljesítményértékelés céljára kiválasztott hét mutató alapján az elért előrehaladásra 73 %-os átlagértéket számítottunk ki. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

A Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram tekintetében mért 40 %-os előrehaladás mérsékelt volt (lásd:
  3.3. háttérmagyarázat
  ). A Bizottság teljesítményértékelése jóval kedvezőbb fényben tüntette fel az elért eredményeket. A bizottsági teljesítményértékelés céljára kiválasztott hét mutató alapján az elért előrehaladásra 73 %-os átlagértéket számítottunk ki.

| — | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) előrehaladása 44-ből 31 mutató esetében adathiány miatt nem volt mérhető. A többi mutató 37 %-os mérsékelt előrehaladást jelzett. A programok teljesítményértékelésének számadatai kizárólag a támogatási megállapodások összegét, azaz a költségvetés felhasználását mutatják, nem pedig a teljesítményt. |
| --- | --- |

—

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) előrehaladása 44-ből 31 mutató esetében adathiány miatt nem volt mérhető. A többi mutató 37 %-os mérsékelt előrehaladást jelzett. A programok teljesítményértékelésének számadatai kizárólag a támogatási megállapodások összegét, azaz a költségvetés felhasználását mutatják, nem pedig a teljesítményt.

| — | A programok bizottsági teljesítményértékelése szerint az uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram (Erasmus+) 100 %-os előrehaladást ért el. E felmérés során azonban az elért eredményeket a 2017. évi részcéllal hasonlították össze, nem pedig a 2020. évi célértékkel. Az alapértékhez viszonyított 69 %-os előrehaladás azon a 26 mutatón alapul, amelyek tekintetében el lehetett végezni a számítást. |
| --- | --- |

—

A programok bizottsági teljesítményértékelése szerint az uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram (Erasmus+) 100 %-os előrehaladást ért el. E felmérés során azonban az elért eredményeket a 2017. évi részcéllal hasonlították össze, nem pedig a 2020. évi célértékkel. Az alapértékhez viszonyított 69 %-os előrehaladás azon a 26 mutatón alapul, amelyek tekintetében el lehetett végezni a számítást.

| — | Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) azt a célt tűzte ki, hogy 2020-ig 500 milliárd eurót mozgósít beruházások céljára. 2017-ben a beruházások összege 256,3 milliárd euro volt. A programok teljesítményértékelése az eredményeket a 2018 közepéig elérendő, eredetileg a működés első három évére kitűzött 315 milliárd eurós célértékhez viszonyította. A teljesítményértékelésben kiválasztott hat mutató 100 %-os megvalósítást jelzett a 2017. évi köztes célok tekintetében (10). |
| --- | --- |

—

Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) azt a célt tűzte ki, hogy 2020-ig 500 milliárd eurót mozgósít beruházások céljára. 2017-ben a beruházások összege 256,3 milliárd euro volt. A programok teljesítményértékelése az eredményeket a 2018 közepéig elérendő, eredetileg a működés első három évére kitűzött 315 milliárd eurós célértékhez viszonyította. A teljesítményértékelésben kiválasztott hat mutató 100 %-os megvalósítást jelzett a 2017. évi köztes célok tekintetében (10).

| 3.3. háttérmagyarázat


  A TPK 1a. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján | TPK-fejezet | Mutatók száma | Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Összesen | Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás | a programidokolások alapján | a programok teljesítményértékelése alapján | |
| | Horizont 2020 | 52 | 13 | 40 % | 73 % | |
| | CEF | 44 | 13 | 37 % | 23 % | |
| | Erasmus+ | 38 | 26 | 69 % | 100 % | |
| | ESBA | 13 | 5 | 82 % | 100 % | |
| | Összesen | 147 | 57 | | | |
| | Súlyozott átlag | | | 46 % | 71 % | |
| Forrás: | Európai Számvevőszék. |

3.3. háttérmagyarázat

A TPK 1a. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján

TPK-fejezet

Mutatók száma

Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés)

Összesen

Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás

a programidokolások alapján

a programok teljesítményértékelése alapján

Horizont 2020

52

13

40 %

73 %

CEF

44

13

37 %

23 %

Erasmus+

38

26

69 %

100 %

ESBA

13

5

82 %

100 %

Összesen

147

57

Súlyozott átlag

46 %

71 %

Forrás:

Európai Számvevőszék.

1b. fejezet: A mutatók a késői kezdés miatt viszonylag kis mértékű előrelépést mutatnak a „Kohézió” esetében

| 3.14. | Míg az alapértékhez viszonyított előrehaladás százalékértéke (31 %) meglehetősen alacsony volt, a programok bizottsági teljesítményértékelése alapján általunk kiszámított arány (40 %) mérsékelt előrelépést mutatott a TPK 1b. fejezete (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) tekintetében, amikor a kalkuláció a tényleges adatok helyett inkább az előrejelzésekre terjedt ki. Az, hogy ilyen eredmények születtek, főként a jogszabályok késedelmes elfogadásának és ennek nyomán a kohéziós programok – a KA, az ERFA és az Európai Szociális Alap (ESZA) – végrehajtásában bekövetkezett késedelemnek tudhatók be. Ebbe a TPK-fejezetbe négy program tartozik (lásd még: éves jelentés 6. fejezete), amelyek mindegyike mintánk részét képezte:






  — | A Kohéziós Alapra és az ERFA-ra vonatkozó mutatók azért is tanúskodtak csekély előrelépésről, mert a beszámolókban kizárólag a teljes mértékben végrehajtott műveletek eredményeit (11) vették figyelembe. A programok bizottsági teljesítményértékelése alapján általunk kiszámított érték még a tisztázatlan forrásból származó előrejelzések figyelembevételével együtt is csak mérsékelt – a KA esetében 35 %-os és az ERFA esetében 34 %-os – előrehaladásról tanúskodott (lásd:
  3.4. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

A Kohéziós Alapra és az ERFA-ra vonatkozó mutatók azért is tanúskodtak csekély előrelépésről, mert a beszámolókban kizárólag a teljes mértékben végrehajtott műveletek eredményeit (11) vették figyelembe. A programok bizottsági teljesítményértékelése alapján általunk kiszámított érték még a tisztázatlan forrásból származó előrejelzések figyelembevételével együtt is csak mérsékelt – a KA esetében 35 %-os és az ERFA esetében 34 %-os – előrehaladásról tanúskodott (lásd:
  3.4. háttérmagyarázat
  ).

| — | Az ESZA esetében az alapértékhez viszonyított 75 %-os előrehaladást a 13-ból mindössze 3 mutató alapján számították ki. A programok bizottsági teljesítményértékelésén (12) alapuló, általunk számított érték alacsonyabb, 55 % volt. |
| --- | --- |

—

Az ESZA esetében az alapértékhez viszonyított 75 %-os előrehaladást a 13-ból mindössze 3 mutató alapján számították ki. A programok bizottsági teljesítményértékelésén (12) alapuló, általunk számított érték alacsonyabb, 55 % volt.

| — | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap esetében az alapértékhez viszonyítva mérsékelt, 39 %-os előrehaladást számítottunk az egyetlen egyedi célkitűzést mérő mutató (az alapból támogatásban részesülő személyek száma) tekintetében. Ennél nagyobb volt az általunk megállapított 50 %-os általános előrehaladási arány, mivel az egyetlen olyan mutató, amely általános célkitűzést mért (a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek száma), 61 %-os előrehaladást mutatott. |
| --- | --- |

—

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap esetében az alapértékhez viszonyítva mérsékelt, 39 %-os előrehaladást számítottunk az egyetlen egyedi célkitűzést mérő mutató (az alapból támogatásban részesülő személyek száma) tekintetében. Ennél nagyobb volt az általunk megállapított 50 %-os általános előrehaladási arány, mivel az egyetlen olyan mutató, amely általános célkitűzést mért (a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek száma), 61 %-os előrehaladást mutatott.

| 3.4. háttérmagyarázat


  A TPK 1b. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján | TPK-fejezet | Mutatók száma | Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Összesen | Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás | a programindokolások alapján | a programok teljesítményértékelése alapján | |
| | ERFA | 50 | 42 | 13 % | 34 % | |
| | ESZA | 13 | 3 | 75 % | 55 % | |
| | KA | 22 | 13 | 26 % | 35 % | |
| | A leginkább rászorulókat támogató európai segítségnyújtási alap | 2 | 2 | 50 % | 100 % | |
| | Összesen | 87 | 60 | | | |
| | Súlyozott átlag | | | 31 % | 40 % | |
| Forrás: | Európai Számvevőszék. |

3.4. háttérmagyarázat

A TPK 1b. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján

TPK-fejezet

Mutatók száma

Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés)

Összesen

Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás

a programindokolások alapján

a programok teljesítményértékelése alapján

ERFA

50

42

13 %

34 %

ESZA

13

3

75 %

55 %

KA

22

13

26 %

35 %

A leginkább rászorulókat támogató európai segítségnyújtási alap

2

2

50 %

100 %

Összesen

87

60

Súlyozott átlag

31 %

40 %

Forrás:

Európai Számvevőszék.

2. fejezet: A mutatók alapján a „Természeti erőforrások” területén felmerülő legtöbb kiadás tekintetében nem lehetett meghatározni az előrehaladást

| 3.15. | A TPK 2. fejezete (Természeti erőforrások) esetében a súlyozott átlagos előrehaladás a mintánk alapján 31 %-os volt (lásd:
  3.5. háttérmagyarázat
  ), ami a TPK 1b. fejezete mellett a legalacsonyabb érték a TPK összes fejezete között. A TPK 2. fejezetébe tartozó szakpolitikákat az Unió öt program révén valósítja meg (lásd még: éves jelentés 7. fejezete), amelyek közül a négy legnagyobbat a mintánkba is felvettük:






  — | Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) esetében, elsősorban a mennyiségi célértékek hiánya miatt, a programindokolásban szereplő 27 mutató közül csak egy tekintetében tudtuk kiszámítani az alapértékhez viszonyított előrehaladást. A szóban forgó mutató – „Kiadások (EMGA + EMVA) százalékos aránya statisztikákkal vagy 100 %-os ellenőrzésekkel” – nem elegendő ahhoz, hogy reprezentatív képpel szolgáljon a program eredményeiről. Az EMGA a TPK 2. fejezete kiadásainak négyötödét teszi ki. |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) esetében, elsősorban a mennyiségi célértékek hiánya miatt, a programindokolásban szereplő 27 mutató közül csak egy tekintetében tudtuk kiszámítani az alapértékhez viszonyított előrehaladást. A szóban forgó mutató – „Kiadások (EMGA + EMVA) százalékos aránya statisztikákkal vagy 100 %-os ellenőrzésekkel” – nem elegendő ahhoz, hogy reprezentatív képpel szolgáljon a program eredményeiről. Az EMGA a TPK 2. fejezete kiadásainak négyötödét teszi ki.

| — | Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) esetében 24 mutató tanúsága szerint 28 %-os volt az előrehaladás. A legtöbb esetben ez az érték kizárólag a végrehajtás első évében elért eredményeket tükrözte. A legfrissebb adatok 2016-ból származtak, és a vidékfejlesztési programok – a tagállamok és régiók ezek révén hajtják végre az EMVA-t – döntő többsége 2015-ben indult. Az előrehaladás meggyőzőbb volt a Bizottság által a teljesítményértékeléshez kiválasztott 10 mutató tekintetében. |
| --- | --- |

—

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) esetében 24 mutató tanúsága szerint 28 %-os volt az előrehaladás. A legtöbb esetben ez az érték kizárólag a végrehajtás első évében elért eredményeket tükrözte. A legfrissebb adatok 2016-ból származtak, és a vidékfejlesztési programok – a tagállamok és régiók ezek révén hajtják végre az EMVA-t – döntő többsége 2015-ben indult. Az előrehaladás meggyőzőbb volt a Bizottság által a teljesítményértékeléshez kiválasztott 10 mutató tekintetében.

| — | Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) esetében a mutatók több mint fele tekintetében ki tudtuk számítani az alapértékhez viszonyított előrehaladást. Az eredmény az ETHA esetében 58 % (15 mutató közül 8 alapján), a LIFE esetében pedig 77 % volt (33 mutató közül 21 alapján). |
| --- | --- |

—

Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) esetében a mutatók több mint fele tekintetében ki tudtuk számítani az alapértékhez viszonyított előrehaladást. Az eredmény az ETHA esetében 58 % (15 mutató közül 8 alapján), a LIFE esetében pedig 77 % volt (33 mutató közül 21 alapján).

| 3.5. háttérmagyarázat


  A TPK 2. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján | TPK-fejezet | Mutatók száma | Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Összesen | Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás | a programindokolások alapján | a programok teljesítményértékelése alapján | |
| | EMGA | 27 | 1 | n. a. | n. a. | |
| | EMVA | 30 | 24 | 28 % | 51 % | |
| | ETHA | 15 | 8 | 58 % | 33 % | |
| | LIFE | 33 | 21 | 77 % | 89 % | |
| | Összesen | 105 | 54 | | | |
| | Súlyozott átlag az EMGA kivételével | | | 31 % | 51 % | |
| Megjegyzés: | Az elért előrehaladás súlyozott átlagértékei nem foglalják magukban az EMGA adatait (sem a programindokolások alapján, sem a programok teljesít ményértékelése alapján végzett számításból eredőket), mivel azok nem álltak rendelkezésre. |

3.5. háttérmagyarázat

A TPK 2. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján

TPK-fejezet

Mutatók száma

Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés)

Összesen

Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás

a programindokolások alapján

a programok teljesítményértékelése alapján

EMGA

27

1

n. a.

n. a.

EMVA

30

24

28 %

51 %

ETHA

15

8

58 %

33 %

LIFE

33

21

77 %

89 %

Összesen

105

54

Súlyozott átlag az EMGA kivételével

31 %

51 %

Megjegyzés:

Az elért előrehaladás súlyozott átlagértékei nem foglalják magukban az EMGA adatait (sem a programindokolások alapján, sem a programok teljesít ményértékelése alapján végzett számításból eredőket), mivel azok nem álltak rendelkezésre.

| Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék.

3. fejezet: A „Biztonság és uniós polgárság” fejezet mutatói alapján két program előrehaladása jó, egy programé mérsékelt, egy program pedig lemaradásban van

| 3.16. | Elemzésünkben a TPK 3. fejezete (Biztonság és uniós polgárság) alá tartozó 11 programból négyet választottunk ki (lásd még: éves jelentés 8. fejezete): a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapot, a Belső Biztonsági Alapot, az Élelmiszer- és takarmányprogramot, valamint a Kreatív Európa programot. Ezek alapértékhez viszonyított kombinált súlyozott átlagos előrehaladása összességében elfogadható, 49 %-os volt (lásd:
  3.6. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Amikor lehetséges volt kiszámítani az átlagos előrehaladást, akkor a 2017. évi adatok azt mutatták, hogy mind a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (53 %), mind a Belső Biztonsági Alap (56 %) tartja az ütemtervet. A Kreatív Európa program mérsékelt, 41 %-os előrehaladást mutatott fel, míg az Élelmiszer- és takarmányprogram a maga 20 %-os előrehaladásával egyértelműen elmaradt a tervekhez képest.






  3.6. háttérmagyarázat


  A TPK 3. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján | TPK-fejezet | Mutatók száma | Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Összesen | Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás | a programindokolások alapján | a programok teljesítményértékelése alapján | |
| | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 23 | 20 | 53 % | 60 % | |
| | Belső Biztonsági Alap | 20 | 19 | 56 % | 55 % | |
| | Élelmiszer és takarmány | 7 | 2 | 20 % | 81 % | |
| | Kreatív Európa program | 24 | 7 | 41 % | 84 % | |
| | Összesen | 74 | 48 | | | |
| | Súlyozott átlag | | | 49 % | 64 % | |
| Forrás: | Európai Számvevőszék. |

3.17.

3.6. háttérmagyarázat

A TPK 3. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján

TPK-fejezet

Mutatók száma

Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés)

Összesen

Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás

a programindokolások alapján

a programok teljesítményértékelése alapján

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

23

20

53 %

60 %

Belső Biztonsági Alap

20

19

56 %

55 %

Élelmiszer és takarmány

7

2

20 %

81 %

Kreatív Európa program

24

7

41 %

84 %

Összesen

74

48

Súlyozott átlag

49 %

64 %

Forrás:

Európai Számvevőszék.

4. fejezet: A mutatók általánosságban véve elfogadható előrelépést mutatnak a „Globális Európa” programjainak terén

| 3.18. | A TPK 4. fejezete (Globális Európa) alá tartozó 15 program közül 4-et elemeztünk: a fejlesztési együttműködési finanszírozási eszközt (DCI), az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt (ENI), az előcsatlakozási támogatási eszközt (IPA II) és a humanitárius segítségnyújtási eszközt (lásd még: éves jelentés 9. fejezete). Az alapértékhez viszonyított súlyozott átlagos előrehaladás 49 %-os, azaz összességében elfogadható volt (az összesen 65 mutatóból azon 49 mutató tekintetében, amelyekre el tudtuk végezni a számításokat – lásd:
  3.7. háttérmagyarázat
  ). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | A Bizottság teljesítményértékelése a kiválasztott mutatókból adódóan a DCI kivételével valamennyi program esetében jóval magasabb szintű előrehaladást mutatott. A DCI esetében a Bizottság kivételesen az alapértékhez viszonyított előrehaladást számította ki, anélkül, hogy a teljesítményértékelésben magyarázatot adott volna arra, hogy miért alkalmaz eltérő módszertant.






  3.7. háttérmagyarázat


  A TPK 4. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján | TPK-fejezet | Mutatók száma | Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Összesen | Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás | a programindokolások alapján | a programok teljesítményértékelése alapján | |
| | DCI | 11 | 11 | 50 % | 31 % | |
| | ENI | 24 | 18 | 46 % | 79 % | |
| | IPA II | 19 | 11 | 41 % | 94 % | |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 11 | 9 | 67 % | 93 % | |
| | Összesen | 65 | 49 | | | |
| | Súlyozott átlag | | | 49 % | 68 % | |
| Forrás: | Európai Számvevőszék. |

3.19.

3.7. háttérmagyarázat

A TPK 4. fejezete – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján

TPK-fejezet

Mutatók száma

Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés)

Összesen

Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás

a programindokolások alapján

a programok teljesítményértékelése alapján

DCI

11

11

50 %

31 %

ENI

24

18

46 %

79 %

IPA II

19

11

41 %

94 %

Humanitárius segítségnyújtás

11

9

67 %

93 %

Összesen

65

49

Súlyozott átlag

49 %

68 %

Forrás:

Európai Számvevőszék.

Speciális eszközök: Nincsen elégséges adat az elért előrehaladásról

| 3.20. | A programindokolások azt mutatják, hogy a 2014–2020-as TPK két speciális eszközének célértékei teljesültek, ez a megállapítás azonban nem megalapozott:






  — | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) esetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2017-re kitűzött célértéket sikeresen teljesítették, mivel a meghozott intézkedések a válsághelyzet által érintett lakosság 100 %-ára kiterjedtek. A 2018. májusban kiadott programindokolásokban foglalt tényleges eredményekre vonatkozó tájékoztatás azonban a 2017-ben beérkezett tíz támogatási kérelem közül mindössze négyről szolgált némi információval. |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) esetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2017-re kitűzött célértéket sikeresen teljesítették, mivel a meghozott intézkedések a válsághelyzet által érintett lakosság 100 %-ára kiterjedtek. A 2018. májusban kiadott programindokolásokban foglalt tényleges eredményekre vonatkozó tájékoztatás azonban a 2017-ben beérkezett tíz támogatási kérelem közül mindössze négyről szolgált némi információval.

| — | A beszámolók szerint az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak (EGAA) köszönhetően az elbocsátott munkavállalók 57 %-a újra munkába állt, ami meghaladja az 50 %-os célértéket. A jogszabályokban (13) szereplő célkitűzés azonban más volt, mivel az ottani megfogalmazás szerint az a cél, hogy „a lehető leghamarabb a kedvezményezett újra fenntartható módon beilleszkedjen a munkaerőpiacra”. |
| --- | --- |

—

A beszámolók szerint az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak (EGAA) köszönhetően az elbocsátott munkavállalók 57 %-a újra munkába állt, ami meghaladja az 50 %-os célértéket. A jogszabályokban (13) szereplő célkitűzés azonban más volt, mivel az ottani megfogalmazás szerint az a cél, hogy „a lehető leghamarabb a kedvezményezett újra fenntartható módon beilleszkedjen a munkaerőpiacra”.

| 3.8. háttérmagyarázat


  Speciális eszközök – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján | TPK-fejezet | Mutatók száma | Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Összesen | Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás | a programindokolások alapján | a programok teljesítményértékelése alapján | |
| | EUSZA | 1 | 0 | n. a. | n. a. | |
| | EGAA | 1 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Összesen | 2 | 1 | | | |
| | Súlyozott átlag az EUSZA nélkül | | | 100 % | 100 % | |
| Megjegyzés: | Az elért előrehaladás súlyozott átlagértékei nem foglalják magukban az EUSZA adatait (sem a programindokolások alapján, sem a programok teljesítményértékelése alapján végzett számításból eredőket), mivel azok nem álltak rendelkezésre. |

3.8. háttérmagyarázat

Speciális eszközök – Elért haladás, az uniós költségvetés teljesítménymutatói alapján

TPK-fejezet

Mutatók száma

Az átlagos előrehaladás eltérő módszerekkel kiszámítva (lásd: 3.9. bekezdés)

Összesen

Alapértékhez viszonyított mért előrehaladás

a programindokolások alapján

a programok teljesítményértékelése alapján

EUSZA

1

0

n. a.

n. a.

EGAA

1

1

100 %

100 %

Összesen

2

1

Súlyozott átlag az EUSZA nélkül

100 %

100 %

Megjegyzés:

Az elért előrehaladás súlyozott átlagértékei nem foglalják magukban az EUSZA adatait (sem a programindokolások alapján, sem a programok teljesítményértékelése alapján végzett számításból eredőket), mivel azok nem álltak rendelkezésre.

| Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék.

B. szakasz – A mutatók nem mindig adtak jó képet a tényleges előrehaladásról

| 3.21. | Ebben a szakaszban a Bizottság által rendelkezésre bocsátott teljesítményinformációk hiányosságaira összpontosítunk. A 2014–2020-as TPK programjait alátámasztó jogi aktusok meghatározzák, hogy a Bizottságnak mely teljesítménymutatók vonatkozásában kell beszámolnia. |
| --- | --- |

3.21.

Sok mutató kiválasztása nem volt megfelelő

A mutatók főként az inputokra és az outputokra összpontosítanak, nem pedig az eredményekre és a hatásokra

| 3.22. | A teljesítménymonitoringhoz szükség van a programok inputjainak, outputjainak, eredményeinek és hatásainak nyomon követésére (lásd:
  3.1. táblázat
  ). Az input- és outputmutatók fontosak a közkiadási programok napi szintű irányítása szempontjából. Az eredmény- és a hatásmutatóknak nagyobb a hasznuk a programcélkitűzések megvalósításában elért előrehaladás értékelése szempontjából, következésképp ezek relevánsabbak a magas szintű teljesítményjelentések, például a programindokolások vonatkozásában.






  3.1. táblázat


  Inputok, outputok, eredmények és hatások | | A mutató meghatározása | A programindokolások mutatóit szemléltető példák | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Inputok | Valamely program megvalósítása céljából mozgósított pénzügyi, humán és anyagi erőforrások | — | Az energiamegtakarításra és -hatékonyságra irányuló összes beruházás (EMVA) |

3.22.

3.1. táblázat

Inputok, outputok, eredmények és hatások

A mutató meghatározása

A programindokolások mutatóit szemléltető példák

Inputok

Valamely program megvalósítása céljából mozgósított pénzügyi, humán és anyagi erőforrások

—

Az energiamegtakarításra és -hatékonyságra irányuló összes beruházás (EMVA)

| — | A termeléstől függetlenné tett összes közvetlen kifizetés százalékos aránya (EMGA) |
| --- | --- |

—

A termeléstől függetlenné tett összes közvetlen kifizetés százalékos aránya (EMGA)

| — | A közös érdekű projektekbe történő beruházások volumene (CEF) |
| --- | --- |

—

A közös érdekű projektekbe történő beruházások volumene (CEF)

Outputok (14)

A beavatkozás konkrét eredményei

| — | A 7. környezetvédelmi cselekvési program (LIFE) végrehajtását támogató intézkedések száma |
| --- | --- |

—

A 7. környezetvédelmi cselekvési program (LIFE) végrehajtását támogató intézkedések száma

| — | Az új vagy felújított villamos- és metróvonalak teljes hossza (ERFA) |
| --- | --- |

—

Az új vagy felújított villamos- és metróvonalak teljes hossza (ERFA)

| — | A programban részt vevő hallgatók és gyakornokok száma, ország, ágazat, intézkedés és nemek szerinti bontásban (Erasmus+) |
| --- | --- |

—

A programban részt vevő hallgatók és gyakornokok száma, ország, ágazat, intézkedés és nemek szerinti bontásban (Erasmus+)

Eredmények

A beavatkozás azonnali hatásai, különös tekintettel a közvetlen célcsoportra

| — | A támogatott LEADER-projektek révén létrehozott munkahelyek száma (EMVA) |
| --- | --- |

—

A támogatott LEADER-projektek révén létrehozott munkahelyek száma (EMVA)

| — | A középületek éves elsődleges energiafogyasztásának csökkentése (ERFA) |
| --- | --- |

—

A középületek éves elsődleges energiafogyasztásának csökkentése (ERFA)

| — | Szabadalmi bejelentések és megadott szabadalmak a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák területén (Horizont 2020) |
| --- | --- |

—

Szabadalmi bejelentések és megadott szabadalmak a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák területén (Horizont 2020)

Hatások

A beavatkozás kívánt végeredménye, a beavatkozás közvetlen célján túli, tágabb gazdasági vagy társadalmi környezetre gyakorolt hatás szempontjából

| — | Az Unió mezőgazdasági exportjának részaránya a világpiacon (EMGA) |
| --- | --- |

—

Az Unió mezőgazdasági exportjának részaránya a világpiacon (EMGA)

| — | Az uniós akvakultúra-termelés értéke (ETHA) |
| --- | --- |

—

Az uniós akvakultúra-termelés értéke (ETHA)

| — | A megújuló energiaforrások részaránya a teljes bruttó energiafogyasztásban (KA) |
| --- | --- |

—

A megújuló energiaforrások részaránya a teljes bruttó energiafogyasztásban (KA)

| Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 3.23. | Elemzésünk azt mutatja, hogy a programindokolásokban szereplő mutatók több mint 60 %-a input- vagy outputmutató volt (15) (lásd:
  3.9. háttérmagyarázat
  ). Az input- és outputmutatók túlsúlya korlátozza a célkitűzések megvalósítása terén elért előrehaladás tekintetében nyújtott információk hasznosságát (16).






  3.9. háttérmagyarázat


  Az input- és outputmutatók nagy aránya
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

3.23.

3.9. háttérmagyarázat

Az input- és outputmutatók nagy aránya

Image 23

Forrás:

Európai Számvevőszék.

Egyes teljesítménymutatók nem kapcsolódtak egyértelműen uniós kiadásokhoz

| 3.24. | A programindokolások egyik fő funkciója, hogy „minden egyes kiadási programra vonatkozóan tájékoztatást nyújtsanak (...) a program teljesítményének előrehaladásáról (...) és a főbb uniós szakpolitikákhoz és célkitűzésekhez való hozzájárulásról” (17). Ezt a célt a legjobban a program célkitűzéseihez szorosan kapcsolódó és a szóban forgó uniós program által (18) érdemben érintett eredmény- és hatásmutatók segítségével lehet elérni. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Találtunk olyan eseteket, ahol az alkalmazott mutatók szinte teljesen irrelevánsak voltak az uniós kiadások hatásai szempontjából (lásd:
  3.2. táblázat
  ). Bizonyos esetekben a programindokolások még külön rá is mutattak, hogy a programok nem voltak hatással a mutatókra (19).






  3.2. táblázat


  Az uniós kiadásokhoz és célkitűzésekhez egyértelműen nem kapcsolódó mutatók (néhány példa) | Program | Kitűzött cél | Mutató | Elemzés | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Humanitárius segítségnyújtás | Rendkívüli helyzetből eredő emberi szükségleteik kielégítésében eseti támogatás, segítség és védelem nyújtása a harmadik országok lakosainak, akik természeti vagy ember okozta katasztrófák áldozataivá váltak. | Természeti katasztrófák okozta halálesetek száma | A mutatót csak nagyon közvetetten érinti a program végrehajtása | |
| | EMGA | A Bizottság számára észszerű bizonyosság nyújtása arra vonatkozóan, hogy a tagállamok az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében irányítási és kontrollrendszereket (...) vezettek be. | A kiadások (EMGA + EMVA) százalékos aránya statisztikákkal vagy 100 %-os ellenőrzéssel. | A célkitűzés és a mutató nem vonatkozik közvetlenül a program eredményeire. | |
| Forrás: | Európai Számvevőszék |

3.25.

3.2. táblázat

Az uniós kiadásokhoz és célkitűzésekhez egyértelműen nem kapcsolódó mutatók (néhány példa)

Program

Kitűzött cél

Mutató

Elemzés

Humanitárius segítségnyújtás

Rendkívüli helyzetből eredő emberi szükségleteik kielégítésében eseti támogatás, segítség és védelem nyújtása a harmadik országok lakosainak, akik természeti vagy ember okozta katasztrófák áldozataivá váltak.

Természeti katasztrófák okozta halálesetek száma

A mutatót csak nagyon közvetetten érinti a program végrehajtása

EMGA

A Bizottság számára észszerű bizonyosság nyújtása arra vonatkozóan, hogy a tagállamok az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében irányítási és kontrollrendszereket (...) vezettek be.

A kiadások (EMGA + EMVA) százalékos aránya statisztikákkal vagy 100 %-os ellenőrzéssel.

A célkitűzés és a mutató nem vonatkozik közvetlenül a program eredményeire.

Forrás:

Európai Számvevőszék

Nincsenek mutatók a program egyes célkitűzéseinek bizonyos aspektusaira nézve

| 3.26. | A programindokolások felépítése hierarchikus, és ezen belül a célkitűzések két kategóriába sorolhatóak: magasabb szintű „általános célkitűzések” és alacsonyabb szintű „egyedi célkitűzések” (20). Minden egyes (általános vagy egyedi) célkitűzéshez tartozik legalább egy, de rendszerint több mutató. A legtöbb esetben egyértelmű az általános és az egyedi célkitűzések közötti kapcsolat, de a programindokolások nem jelzik ezeket kifejezetten. Bizonyos egyedi célkitűzések egynél több általános célkitűzéshez is kapcsolódhatnak, és ez fordítva is igaz. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Az ellenőrzésre kiválasztott 22 programindokolásra irányuló elemzésünk feltárta, hogy a célkitűzések egyes szempontjaira nem vonatkoztak mutatók:






  — | KA: A 4. egyedi célkitűzéshez („A fenntartható közlekedés előmozdítása és a fő hálózati infrastruktúrák szűk keresztmetszeteinek felszámolása”) hat mutató tartozott, de egyik sem foglalkozott „a fő hálózati infrastruktúrák szűk keresztmetszeteinek felszámolásával”. |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

KA: A 4. egyedi célkitűzéshez („A fenntartható közlekedés előmozdítása és a fő hálózati infrastruktúrák szűk keresztmetszeteinek felszámolása”) hat mutató tartozott, de egyik sem foglalkozott „a fő hálózati infrastruktúrák szűk keresztmetszeteinek felszámolásával”.

| — | DCI: Az 1. egyedi célkitűzéshez („A szegénység csökkentése és a fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés elősegítése”) öt mutató tartozott, azonban egyik sem irányult a „fenntartható (...) környezeti fejlődésre”. |
| --- | --- |

—

DCI: Az 1. egyedi célkitűzéshez („A szegénység csökkentése és a fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés elősegítése”) öt mutató tartozott, azonban egyik sem irányult a „fenntartható (...) környezeti fejlődésre”.

| — | ERFA: A 9. egyedi célkitűzéshez („A társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem”) négy olyan mutató tartozott, amely a társadalmi befogadásra vonatkozik, de egyik sem foglalkozott a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemmel. |
| --- | --- |

—

ERFA: A 9. egyedi célkitűzéshez („A társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem”) négy olyan mutató tartozott, amely a társadalmi befogadásra vonatkozik, de egyik sem foglalkozott a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemmel.

Számos mutató esetében nem volt kiszámítható az elért előrelépés

| 3.28. | Az A. szakaszban ismertettük a TPK különböző fejezeteiben elért előrehaladás általunk számított százalékos értékét. Amint azonban az alábbi
  3.10. háttérmagyarázatból
  kitűnik, a mintában szereplő mutatók majdnem fele (44 %) esetében nem lehetett kiszámítani ezt a százalékos arányt, főként a következők miatt:






  — | nincsen konkrét, számszerűsített célérték (pl. „növelni kell”, „fenn kell tartani” stb. kifejezésekkel megadott cél); illetve |
| --- | --- | --- |

3.28.

—

nincsen konkrét, számszerűsített célérték (pl. „növelni kell”, „fenn kell tartani” stb. kifejezésekkel megadott cél); illetve

| — | nem adták meg az alapértéket; |
| --- | --- |

—

nem adták meg az alapértéket;

| — | nem álltak rendelkezésre adatok az elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

—

nem álltak rendelkezésre adatok az elért előrehaladásról;

| — | az alapértéket, az elért előrehaladásra vonatkozó adatokat és a célértéket nem egységes formátumban adták meg. |
| --- | --- |

—

az alapértéket, az elért előrehaladásra vonatkozó adatokat és a célértéket nem egységes formátumban adták meg.

| 3.10. háttérmagyarázat


  A mutatók csaknem fele esetében nem lehet kiszámítani a célérték megvalósítása tekintetében elért haladást
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

3.10. háttérmagyarázat

A mutatók csaknem fele esetében nem lehet kiszámítani a célérték megvalósítása tekintetében elért haladást

Image 24

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 3.29. | Az EMGA és a Horizont 2020 két olyan program, amelyek esetében sok (27-ből 26, illetve 52-ből 39) mutató vonatkozásában nem lehetett kiszámítani az előrehaladás százalékos értékét. Az EUSZA esetében csak egy olyan mutató (21) volt, amelyre vonatkozóan a rendelkezésre álló nagy mennyiségű adat nem tette lehetővé az előrehaladás kiszámítását. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Gyakran hiányoztak az éves részcélok. Ahol rendelkezésre álltak részcélok, ott a Bizottság fenntartásokat fogalmazott meg azok alkalmazását illetően (22), míg mi úgy ítéljük meg, hogy azok fontosak a teljesítmény nyomon követéséhez. |
| --- | --- |

3.30.

Néhány program esetében a rendelkezésre álló adatok minősége nem volt kielégítő

Néhány program esetében számos mutatóhoz nem tartozott 2015 utáni adat, illetve egyáltalán nem volt adat az elért haladásra vonatkozóan

| 3.31. | Észrevételeztük, hogy egyes programok esetében (lásd:
  3.11. háttérmagyarázat
  ) a mutatók több mint 25 %-ához nem tartozott 2015-nél későbbi adat, vagy egyáltalán nem volt adat az elért haladásról. Észrevételeztük azt is, hogy bizonyos mutatók annak ellenére szerepeltek az eredményességmérési keretben, hogy ismertek voltak az adatok rendelkezésre állásával kapcsolatos problémák (23). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | A 2017. évi pénzügyi év zárszámadására vonatkozó ajánlásában a Tanács hangsúlyozta annak szükségességét, „hogy naprakész teljesítményadatok szerepeljenek a célkitűzések megvalósulása terén elért eredményekről szóló teljesítményjelentésekben (24)”. Az Európai Parlament 2017. évi zárszámadásában hasonlóképpen felkérte a Bizottságot, hogy „a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolásában – így az éves irányítási és teljesítményjelentésben is – használjon fel naprakész teljesítményinformációkat a célkitűzések elérése terén elért előrehaladásról (25)”.






  3.11. háttérmagyarázat


  Számos mutató tekintetében egyáltalán nem állnak rendelkezésre friss vagy naprakész adatok
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

3.32.

3.11. háttérmagyarázat

Számos mutató tekintetében egyáltalán nem állnak rendelkezésre friss vagy naprakész adatok

Image 25

Forrás:

Európai Számvevőszék.

Egyéb adatminőségi problémák

| 3.33. | Számos egyéb adatminőségi probléma is felmerült, ami tovább bonyolítja az előrehaladás elemzését:






  — | Egy mutató hatókörében jelentős változások következtek be, ami ellentmondásokhoz vezetett az alapérték, az elért előrehaladásra vonatkozó adatok és a célérték között, pl. a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) 2. egyedi célkitűzésének 2. mutatója („A DCI-ből finanszírozott, a demokráciát, a jogállamiságot, a jó kormányzást és az emberi jogok tiszteletben tartását a DCI kedvezményezett országaiban előmozdító projektek száma”). A közös RELEX információs rendszer (CRIS) azon kódjai, amelyeket a mutatóra vonatkozó adatok kinyeréséhez használnak, jelentősen bővültek 2016 óta, hogy „a mutatóhoz tartozó ágazatok szélesebb körére terjedjenek ki”. |
| --- | --- | --- |

3.33.

—

Egy mutató hatókörében jelentős változások következtek be, ami ellentmondásokhoz vezetett az alapérték, az elért előrehaladásra vonatkozó adatok és a célérték között, pl. a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) 2. egyedi célkitűzésének 2. mutatója („A DCI-ből finanszírozott, a demokráciát, a jogállamiságot, a jó kormányzást és az emberi jogok tiszteletben tartását a DCI kedvezményezett országaiban előmozdító projektek száma”). A közös RELEX információs rendszer (CRIS) azon kódjai, amelyeket a mutatóra vonatkozó adatok kinyeréséhez használnak, jelentősen bővültek 2016 óta, hogy „a mutatóhoz tartozó ágazatok szélesebb körére terjedjenek ki”.

| — | Az alapérték, a részcél és az elért előrehaladásra vonatkozó adatok eltérő formátumúak, ami lehetetlenné teszi az elért előrehaladás értékelését, ilyen pl. a Horizont 2020 program esetében a 8–12. egyedi célkitűzés 2. mutatója. Az e mutatókhoz tartozó eredmények („a szabadalmi bejelentések száma”) nem ugyanolyan formátumúak, mint az alapérték és a célérték, amelyek „a 10 millió eurós finanszírozásra vonatkozó szabadalmi bejelentések számát” mutatják. |
| --- | --- |

—

Az alapérték, a részcél és az elért előrehaladásra vonatkozó adatok eltérő formátumúak, ami lehetetlenné teszi az elért előrehaladás értékelését, ilyen pl. a Horizont 2020 program esetében a 8–12. egyedi célkitűzés 2. mutatója. Az e mutatókhoz tartozó eredmények („a szabadalmi bejelentések száma”) nem ugyanolyan formátumúak, mint az alapérték és a célérték, amelyek „a 10 millió eurós finanszírozásra vonatkozó szabadalmi bejelentések számát” mutatják.

| — | Elavult a mutató alapértéke, ennek következtében irreális az „előrehaladás” és a „célértéktől való távolság”, ilyen pl. az ERFA 1. általános célkitűzésének 3. mutatója (Üvegházhatású gázok kibocsátása) (ezt alkalmazzák a Kohéziós Alap 1. általános célkitűzésének 1. mutatója esetében is). Az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2020-ig történő 20 %-os tervezett csökkentése esetében az alapérték az 1990-es év, de a programindokolások szerint már a programok 2014. évi indulása előtt bekövetkezett egy 19,8 %-os csökkenés. |
| --- | --- |

—

Elavult a mutató alapértéke, ennek következtében irreális az „előrehaladás” és a „célértéktől való távolság”, ilyen pl. az ERFA 1. általános célkitűzésének 3. mutatója (Üvegházhatású gázok kibocsátása) (ezt alkalmazzák a Kohéziós Alap 1. általános célkitűzésének 1. mutatója esetében is). Az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2020-ig történő 20 %-os tervezett csökkentése esetében az alapérték az 1990-es év, de a programindokolások szerint már a programok 2014. évi indulása előtt bekövetkezett egy 19,8 %-os csökkenés.

Néhány program olyan célértékeket tartalmaz, amelyek nem kellően nagyratörők

| 3.34. | Számos program (a vizsgált 22 program közül 17) tartalmazott olyan célértékeket, amelyek véleményünk szerint nem kellően nagyratörők. Az, hogy mennyire ambiciózus a cél, lehet szakmai megítélés kérdése. A következő, véleményünk szerint egyértelműen nem elég ambiciózus célkitűzés-kategóriákat azonosítottuk:






  1) | A hétéves végrehajtási időszak első éveiben teljes mértékben megvalósult célok: ilyen például az ETHA egyik mutatója („Az uniós halászflotta jövedelmezősége flottaszegmensek szerint”), amelynek tekintetében már 2015-ben elérték azt a célt, hogy az uniós halászflotta nettó átlagos haszonkulcsa 10-ről 12 %-ra emelkedjen. |
| --- | --- | --- |

3.34.

1)

A hétéves végrehajtási időszak első éveiben teljes mértékben megvalósult célok: ilyen például az ETHA egyik mutatója („Az uniós halászflotta jövedelmezősége flottaszegmensek szerint”), amelynek tekintetében már 2015-ben elérték azt a célt, hogy az uniós halászflotta nettó átlagos haszonkulcsa 10-ről 12 %-ra emelkedjen.

| 2) | Kifejezetten alacsony célértékek: ilyen pl. a Kohéziós Alap „Új vasútvonalak teljes hossza” mutatójára vonatkozó célérték, amelyet a teljes programozási időszakra 64 km-ben (TEN-T), azaz az Unió egészére nézve évente mintegy 9 km-ben határoztak meg (26). |
| --- | --- |

2)

Kifejezetten alacsony célértékek: ilyen pl. a Kohéziós Alap „Új vasútvonalak teljes hossza” mutatójára vonatkozó célérték, amelyet a teljes programozási időszakra 64 km-ben (TEN-T), azaz az Unió egészére nézve évente mintegy 9 km-ben határoztak meg (26).

| 3) | Az alapérték és a célérték megegyezik vagy közel azonos: pl. a Horizont 2020 program „Ipari vezető szerep” elnevezésű 5. egyedi célkitűzéséhez tartozó „Szabadalmi bejelentések és megadott szabadalmak a különböző alap- és ipari technológiák területén” mutató esetében a célérték alacsonyabb, mint az alapérték (27). |
| --- | --- |

3)

Az alapérték és a célérték megegyezik vagy közel azonos: pl. a Horizont 2020 program „Ipari vezető szerep” elnevezésű 5. egyedi célkitűzéséhez tartozó „Szabadalmi bejelentések és megadott szabadalmak a különböző alap- és ipari technológiák területén” mutató esetében a célérték alacsonyabb, mint az alapérték (27).

| 3.35. | A
  3.12. háttérmagyarázat
  sorolja fel azokat a programokat, amelyek esetében az ilyen kevéssé ambiciózus mutatók aránya legalább 15 % volt.






  3.12. háttérmagyarázat


  Néhány program esetében sok a nem kellően nagyratörő célérték
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

3.35.

3.12. háttérmagyarázat

Néhány program esetében sok a nem kellően nagyratörő célérték

Image 26

Forrás:

Európai Számvevőszék.

2. rész – A Számvevőszék teljesítmény-ellenőrzéseinek eredményei: főbb következtetések és ajánlások

Bevezetés

| 3.36. | Minden évben különjelentésekben vizsgáljuk, hogy az uniós költségvetés végrehajtása során mennyire jól alkalmazzák a gondos pénzgazdálkodás elveit. 2018-ban 35 különjelentést tettünk közzé (28) (29). E különjelentések a TPK valamennyi fejezetét (30) felölelték és összesen 380 igen különböző témájú ajánlást tartalmaztak (lásd:
  3.13. háttérmagyarázat
  ). A jelentéseinkre adott közzétett válaszok azt mutatják, hogy az ellenőrzött szervezetek teljes mértékben elfogadták ajánlásaink 78 %-át, szemben a 2017. évi 68 %-os aránnyal (lásd:
  3.14. háttérmagyarázat
  ). A 2018. évi különjelentéseinkben foglalt, a tagállamokhoz intézett ajánlásokat a
  3.2. melléklet
  foglalja össze.






  3.13. háttérmagyarázat


  Az ajánlások a témák széles körét ölelik fel
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

3.36.

3.13. háttérmagyarázat

Az ajánlások a témák széles körét ölelik fel

Image 27

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 3.14. háttérmagyarázat


  Az ellenőrzött szervezetek ajánlásaink nagy többségét elfogadták
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

3.14. háttérmagyarázat

Az ellenőrzött szervezetek ajánlásaink nagy többségét elfogadták

Image 28

Forrás:

Európai Számvevőszék.

A TPK 1a. fejezete „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”és 1b. fejezete „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió”

| 3.37. | 2018-ban tizenkét különjelentést tettünk közzé a TPK ezen fejezeteire vonatkozóan (31). Ezek közül hat jelentés fő következtetéseire és ajánlásaira szeretnénk felhívni a figyelmet. |
| --- | --- |

3.37.

a)   8/2018. sz. különjelentés – A vállalkozások termelőberuházásaihoz nyújtott uniós támogatás: legyen hangsúlyosabb a beruházások tartóssága

| 3.38. | Megállapítottuk, hogy az ellenőrzött projektek általában megvalósították a tervezett outputot, és a legtöbb esetben az output a későbbiekben is megmaradt és használatban maradt. Az esetek egyötödében azonban az elért eredmények nem bizonyultak tartósnak. Következtetésünk szerint ez főként annak tudható be, hogy az irányítás során a Bizottság és a tagállami/regionális hatóságok nem hangsúlyozták azt a szempontot, hogy az eredményeknek mind a programok, mind a projektek szintjén tartósnak kell lenniük. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Ajánlásaink a következők voltak:






  — | az operatív programok jóváhagyási folyamata során a Bizottság fordítson külön figyelmet arra, hogyan viszonyulnak a tagállamok a projektek által megvalósított eredmények tartósságához; |
| --- | --- | --- |

3.39.

—

az operatív programok jóváhagyási folyamata során a Bizottság fordítson külön figyelmet arra, hogyan viszonyulnak a tagállamok a projektek által megvalósított eredmények tartósságához;

| — | a tagállamok fejlesszék tovább kiválasztási eljárásaikat és kritériumaikat. |
| --- | --- |

—

a tagállamok fejlesszék tovább kiválasztási eljárásaikat és kritériumaikat.

b)   9/2018. sz. különjelentés – Köz-magán társulások az Európai Unióban: széles körben tapasztalhatók hiányosságok, kevés előny valósult meg

| 3.40. | Megállapítottuk, hogy bár a köz-magán társulások lehetőséget nyújtanak a szakpolitikák gyorsabb végrehajtására és a fenntartás megfelelő szintjének a projekt egész életciklusa alatt történő biztosítására, az Unió által támogatott általunk vizsgált köz-magán társulások irányítása nem mindig volt eredményes, és az értékarányosság sem mindig volt biztosítva. Az ellenőrzött köz-magán társulások potenciális előnyei gyakran nem valósultak meg, mivel – a hagyományos beszerzést alkalmazó projektekhez hasonlóan – késedelmek, költségnövekedések és a projekt végeredményeinek kihasználatlansága jellemezte őket. Emellett nem volt megfelelő elemzés arra vonatkozóan, hogy a köz-magán társulások milyen potenciállal rendelkeznek az értékarányosság javítása szempontjából, és sem a köz-magán társulások, sem az intézményi és jogi keretek alkalmazására nézve nem álltak rendelkezésre megfelelő stratégiák. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Javasoltuk, hogy a Bizottság és a tagállamok kerüljék a köz-magán társulások intenzívebb és szélesebb körű alkalmazását mindaddig, amíg a feltárt problémák nem rendeződnek. |
| --- | --- |

3.41.

c)   12/2018. sz. különjelentés: Szélessávú hozzáférés az Európai Unió tagállamaiban

| 3.42. | Megállapítottuk, hogy noha a szélessávú lefedettség Unió-szerte összességében javult, a 2020-ra kitűzött célok nem mindegyikét sikerül majd elérni. Valamennyi tagállam dolgozott ki szélessávú stratégiát, ám az általunk megvizsgált stratégiák céljai nem mindig voltak összhangban az Európa 2020 stratégiával. Ráadásul nem minden felkeresett tagállam alakított ki megfelelő jogi és szabályozási környezetet a szolgáltatók közötti verseny tekintetében. Végezetül a vidéki és külvárosi területeken a szélessávú infrastruktúra finanszírozási igényeire nem mindig találtak megfelelő megoldást. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Ajánlásaink a következők voltak:






  — | a 2020 utáni időszakra a tagállamok dolgozzanak ki új terveket; |
| --- | --- | --- |

3.43.

—

a 2020 utáni időszakra a tagállamok dolgozzanak ki új terveket;

| — | a Bizottság pontosítsa az állami támogatásokkal kapcsolatos iránymutatások alkalmazását és támogassa a tagállamok versenyösztönző törekvéseit a szélessávú szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

—

a Bizottság pontosítsa az állami támogatásokkal kapcsolatos iránymutatások alkalmazását és támogassa a tagállamok versenyösztönző törekvéseit a szélessávú szolgáltatások terén;

| — | az Európai Beruházási Bank az általa nyújtott támogatások elosztásánál helyezze előtérbe a közszféra támogatását leginkább igénylő területeken megvalósítandó kis és közepes méretű projekteket. |
| --- | --- |

—

az Európai Beruházási Bank az általa nyújtott támogatások elosztásánál helyezze előtérbe a közszféra támogatását leginkább igénylő területeken megvalósítandó kis és közepes méretű projekteket.

d)   17/2018. sz. különjelentés – A Bizottság és a tagállamok a 2007–2013-as programok utolsó éveiben tettek ugyan intézkedéseket a források alacsony felhasználását illetően, de nem az eredmények elérése állt a középpontban

| 3.44. | Megállapítottuk, hogy mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as programozási időszakban a jogszabályi keret késedelmes elfogadása az operatív programok késedelmes elfogadását eredményezte. Ennek hatása jelentkezett az előirányzott források elköltésének megkezdésekor. Noha a Bizottság által hozott intézkedések némelyike a 2007–2013-as időszakban jelentős mértékű növekedést eredményezett a források felhasználásában, az elért eredmények mégis kevés figyelmet kaptak. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | A következőket ajánlottuk a Bizottságnak:






  — | javasoljon ütemtervet a jogalkotó hatóságok számára annak biztosítására, hogy a végrehajtás a programozási időszak elején megkezdődhessen; |
| --- | --- | --- |

3.45.

—

javasoljon ütemtervet a jogalkotó hatóságok számára annak biztosítására, hogy a végrehajtás a programozási időszak elején megkezdődhessen;

| — | biztosítsa, hogy a hangsúly az eredményességen legyen. |
| --- | --- |

—

biztosítsa, hogy a hangsúly az eredményességen legyen.

e)   30/2018. sz. különjelentés – Az uniós utasjogok számos területre kiterjednek, de az utasok továbbra is csak küzdelmek árán élhetnek velük

| 3.46. | Megállapítottuk, hogy a rendeletek kiterjednek a fő tömegközlekedési módokra, ami világszerte egyedülállóvá teszi az utasok jogaira vonatkozó uniós keretrendszert. Számos utas azonban nem ismeri eléggé a jogait és az érvényszerzéssel kapcsolatos problémák miatt gyakran nem is él velük. Ezenkívül míg az alapvető jogok a négy tömegközlekedési mód valamennyi utasát hivatottak védeni, a számukra nyújtott védelem mértéke az adott közlekedési módtól függ. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | A következőket ajánlottuk a Bizottságnak:






  — | javítsa az utasjogi keretrendszer koherenciáját, egyértelműségét és eredményességét; |
| --- | --- | --- |

3.47.

—

javítsa az utasjogi keretrendszer koherenciáját, egyértelműségét és eredményességét;

| — | tegyen lépéseket a nemzeti végrehajtó szervek által indított tudatosságnövelő kampányok előmozdítása és koordinálása érdekében; |
| --- | --- |

—

tegyen lépéseket a nemzeti végrehajtó szervek által indított tudatosságnövelő kampányok előmozdítása és koordinálása érdekében;

| — | a jelenlegi rendeletek módosítására irányuló javaslataiban foglalkozzon annak szükségességével, hogy a nemzeti végrehajtó szervek számára további eszközöket biztosítsanak az utasok jogainak érvényesítéséhez. |
| --- | --- |

—

a jelenlegi rendeletek módosítására irányuló javaslataiban foglalkozzon annak szükségességével, hogy a nemzeti végrehajtó szervek számára további eszközöket biztosítsanak az utasok jogainak érvényesítéséhez.

f)   28/2018. sz. különjelentés – A Horizont 2020 keretprogramban bevezetett, egyszerűsítést célzó intézkedések többsége könyítést jelentett a kedvezményezettek számára, ám még mindig vannak fejlődési lehetőségek

| 3.48. | E különjelentésünk általános következtetése szerint a Bizottság egyszerűsítési intézkedéseinek többsége eredményesen csökkentette a kedvezményezettek adminisztrációs terheit a Horizont 2020 keretprogramban, habár nem minden intézkedés hozta meg a kívánt eredményt, és továbbra is vannak fejlődési lehetőségek. A kedvezményezettek felhasználóbarátabb iránymutatás és eszközök iránti igényüknek adtak hangot, és a Bizottságnak még további vizsgálatokat kell végeznie az új finanszírozási rendszerek megfelelőségére és használhatóságára nézve. A szabályok stabilitása is fontos: a kedvezményezettek képesek bonyolult szabályokhoz alkalmazkodni, ám az iránymutatások gyakori módosítása zavart és bizonytalanságot okozhat. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | A következőket javasoljuk a Bizottságnak:






  — | fejlessze a támogatások pályázóival és kedvezményezettjeivel való kommunikációt; |
| --- | --- | --- |

3.49.

—

fejlessze a támogatások pályázóival és kedvezményezettjeivel való kommunikációt;

| — | gyorsítsa fel az egyösszegű átalány tesztelését; |
| --- | --- |

—

gyorsítsa fel az egyösszegű átalány tesztelését;

| — | vizsgálja meg a kétszakaszos pályázatértékelés gyakoribb alkalmazásának lehetőségét; |
| --- | --- |

—

vizsgálja meg a kétszakaszos pályázatértékelés gyakoribb alkalmazásának lehetőségét;

| — | ismételten vizsgálja meg az értékelő szakértők javadalmazásának feltételeit; |
| --- | --- |

—

ismételten vizsgálja meg az értékelő szakértők javadalmazásának feltételeit;

| — | gondoskodjon a kiválósági pecsét fokozottabb elismertségéről; |
| --- | --- |

—

gondoskodjon a kiválósági pecsét fokozottabb elismertségéről;

| — | biztosítsa a szabályok és a résztvevőknek szóló iránymutatások stabilitását; |
| --- | --- |

—

biztosítsa a szabályok és a résztvevőknek szóló iránymutatások stabilitását;

| — | javítsa a kiszervezett ellenőrzések minőségét; |
| --- | --- |

—

javítsa a kiszervezett ellenőrzések minőségét;

| — | egyszerűsítse tovább a kkv-kat célzó eszközeit és iránymutatását. |
| --- | --- |

—

egyszerűsítse tovább a kkv-kat célzó eszközeit és iránymutatását.

2. fejezet: „Természeti erőforrások”

| 3.50. | Nyolc különjelentést tettünk közzé a fenntartható növekedésről és a természeti erőforrásokról, valamint a környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépésről. Emellett közzétettünk egy, a közös agrárpolitika (KAP) jövőjéről szóló tájékoztató dokumentumot, amelyet a 7/2018. sz. véleményünk követett a 2020 utáni időszakra vonatkozó KAP-ra irányuló rendeletjavaslatokról. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Az agrárpolitika különböző vetületeivel foglalkozó különjelentéseinkben szerepeltek a KAP-eszközök, a finanszírozás és a programok teljesítményének javítására vonatkozó ajánlások, az alábbiak szerint:






  — | Az 5/2018. sz. különjelentésben hangsúlyoztuk, hogy potenciális szinergiák vannak a megújuló energiával kapcsolatos szakpolitika és a fenntartható vidékfejlődést célzó források között, de ezek a szinergiák egyelőre nagyrészt kiaknázatlanok voltak. Ajánlásaink a megújuló energiával kapcsolatos jövőbeli politika fenntarthatóságára irányultak. |
| --- | --- | --- |

3.51.

—

Az 5/2018. sz. különjelentésben hangsúlyoztuk, hogy potenciális szinergiák vannak a megújuló energiával kapcsolatos szakpolitika és a fenntartható vidékfejlődést célzó források között, de ezek a szinergiák egyelőre nagyrészt kiaknázatlanok voltak. Ajánlásaink a megújuló energiával kapcsolatos jövőbeli politika fenntarthatóságára irányultak.

| — | A 10/2018. sz. különjelentésben arra a következtetésre jutottunk, hogy a mezőgazdasági termelők alaptámogatási rendszere működik ugyan, de az egyszerűsítés, a célirányosítás és a támogatások szintjének konvergenciája szempontjából nem jelentős a hatása. A jelentésben azt javasoltuk, hogy a mezőgazdasági termelőket célzó, javasolt jövedelemtámogatási intézkedések kapcsolódjanak a megfelelő operatív célkitűzésekhez és olyan alapértékekhez, amelyek alapján a teljesítményüket össze lehet hasonlítani. |
| --- | --- |

—

A 10/2018. sz. különjelentésben arra a következtetésre jutottunk, hogy a mezőgazdasági termelők alaptámogatási rendszere működik ugyan, de az egyszerűsítés, a célirányosítás és a támogatások szintjének konvergenciája szempontjából nem jelentős a hatása. A jelentésben azt javasoltuk, hogy a mezőgazdasági termelőket célzó, javasolt jövedelemtámogatási intézkedések kapcsolódjanak a megfelelő operatív célkitűzésekhez és olyan alapértékekhez, amelyek alapján a teljesítményüket össze lehet hasonlítani.

| — | A 11/2018. sz. különjelentés a vidékfejlesztési projektek finanszírozásának új lehetőségeit vizsgálta meg, amelyek noha egyszerűbbek, de nem kellően eredményorientáltak. Azt ajánlottuk, hogy a Bizottság mérje fel annak lehetőségét, hogy a költségek visszatérítéséről fokozatosan áttérjenek az eredményalapú költségtérítésre. |
| --- | --- |

—

A 11/2018. sz. különjelentés a vidékfejlesztési projektek finanszírozásának új lehetőségeit vizsgálta meg, amelyek noha egyszerűbbek, de nem kellően eredményorientáltak. Azt ajánlottuk, hogy a Bizottság mérje fel annak lehetőségét, hogy a költségek visszatérítéséről fokozatosan áttérjenek az eredményalapú költségtérítésre.

| 3.52. | A többi különjelentés olyan szakpolitikai területekre terjed ki, mint az energia, az éghajlat, a környezet, a levegőminőség és az állatjólét. Ezek ugyancsak tartalmaznak olyan ajánlásokat, amelyek célja az uniós költségvetés teljesítményének javítása az ágazatok közötti fokozott szinergiák és a nagyobb elszámoltathatóság révén. Néhány példa:






  — | a levegőminőségre vonatkozó politika általános érvényesítése más uniós szakpolitikákban (23/2018. sz. különjelentés); |
| --- | --- | --- |

3.52.

—

a levegőminőségre vonatkozó politika általános érvényesítése más uniós szakpolitikákban (23/2018. sz. különjelentés);

| — | a kölcsönös megfeleltetési rendszer és az állatjólét közötti kapcsolatok megerősítése (31/2018. sz. különjelentés); |
| --- | --- |

—

a kölcsönös megfeleltetési rendszer és az állatjólét közötti kapcsolatok megerősítése (31/2018. sz. különjelentés);

| — | a mezőgazdaság, az éghajlat, a környezet és a kutatási keretek közötti koherencia javítása a talajvédelem fokozása érdekében (33/2018. sz. különjelentés); |
| --- | --- |

—

a mezőgazdaság, az éghajlat, a környezet és a kutatási keretek közötti koherencia javítása a talajvédelem fokozása érdekében (33/2018. sz. különjelentés);

| — | a kormányzás és az elszámoltathatóság kritikus elemeinek javítása a környezeti szempontból biztonságos szén-dioxid-leválasztást és -tárolást, valamint az innovatív megújulóenergia-technológiák kereskedelmi léptékű demonstrálását célzó uniós programokban (24/2018. sz. különjelentés); |
| --- | --- |

—

a kormányzás és az elszámoltathatóság kritikus elemeinek javítása a környezeti szempontból biztonságos szén-dioxid-leválasztást és -tárolást, valamint az innovatív megújulóenergia-technológiák kereskedelmi léptékű demonstrálását célzó uniós programokban (24/2018. sz. különjelentés);

| — | a projektkiválasztás javítása objektív és releváns kritériumok alapján az árvízmegelőzési projektek (25/2018. sz. különjelentés), a szén-dioxid-leválasztásra és az innovatív megújuló energiára vonatkozó projektek (24/2018. sz. különjelentés) esetében. |
| --- | --- |

—

a projektkiválasztás javítása objektív és releváns kritériumok alapján az árvízmegelőzési projektek (25/2018. sz. különjelentés), a szén-dioxid-leválasztásra és az innovatív megújuló energiára vonatkozó projektek (24/2018. sz. különjelentés) esetében.

3. fejezet: „Biztonság és uniós polgárság”és 4. fejezet: „Globális Európa”

| 3.53. | Nyolc különjelentést tettünk közzé a TPK e fejezeteiről. Ezek közül négy jelentés fő következtetéseire és ajánlásaira szeretnénk felhívni a figyelmet. |
| --- | --- |

3.53.

a)   7/2018. sz. különjelentés – A Törökországnak nyújtott előcsatlakozási támogatás egyelőre csak korlátozottan eredményes

| 3.54. | Megállapítottuk, hogy a támogatást összességében jól tervezték meg, és a projektek megvalósították a várt outputokat. Mindazonáltal kellő politikai akarat hiányában és mert a Bizottság nem használta ki a feltételrendszer biztosította lehetőségeket, az uniós támogatás nem irányult kellően az országnak a kormányzás és jogállamiság javítására vonatkozó egyes alapvető igényeire. Gyakran veszélyben forgott az eredmények fenntarthatósága is. Ezért úgy ítéltük meg, hogy a finanszírozás eredményessége csak korlátozott volt. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Javasoltuk, hogy a Bizottság és – adott esetben – az Európai Külügyi Szolgálat:






  — | az „Előcsatlakozási Támogatási Eszköz” forrásait kifejezetten azokra a területekre irányítsák, ahol a reformok már régóta esedékesek; |
| --- | --- | --- |

3.55.

—

az „Előcsatlakozási Támogatási Eszköz” forrásait kifejezetten azokra a területekre irányítsák, ahol a reformok már régóta esedékesek;

| — | javítsák az ágazati megközelítés értékelését; |
| --- | --- |

—

javítsák az ágazati megközelítés értékelését;

| — | alkalmazzák erőteljesebben a feltételérvényesítést; |
| --- | --- |

—

alkalmazzák erőteljesebben a feltételérvényesítést;

| — | javítsák a projektteljesítmény-ellenőrzést; |
| --- | --- |

—

javítsák a projektteljesítmény-ellenőrzést;

| — | csökkentsék az elmaradásokat a közvetett irányítás szelektív alkalmazásával. |
| --- | --- |

—

csökkentsék az elmaradásokat a közvetett irányítás szelektív alkalmazásával.

b)   20/2018. sz. különjelentés – Az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezetnek nyújtott uniós támogatás: újra kell gondolni a hangsúlyokat

| 3.56. | Megállapítottuk, hogy az Európai Fejlesztési Alapból megvalósított uniós támogatás hatása elégtelen, ezért újra kell gondolni annak felhasználását. Bár létezett átfogó stratégiai keret, az APSA számára juttatott uniós támogatás sokáig főként arra irányult, hogy hozzájáruljon annak alapvető működési költségeihez. Mivel az Afrikai Unió pénzügyi felelősségvállalása nem megfelelő, az APSA immár sok éve nagymértékben az adományozók támogatására van utalva. Az APSA elemeihez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás ellenére a kapacitás lényeges ingadozást mutatott, és számos kihívás továbbra is fennáll. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | Javasoltuk, hogy a Bizottság és adott esetben az Európai Külügyi Szolgálat:






  — | mozdítsa elő az Afrikai Unió APSA iránti felelősségvállalását a pénzügyi függetlenség elérése érdekében, illetve az uniós támogatást működési költségek támogatása helyett kapacitásépítési intézkedésekre irányítsa; |
| --- | --- | --- |

3.57.

—

mozdítsa elő az Afrikai Unió APSA iránti felelősségvállalását a pénzügyi függetlenség elérése érdekében, illetve az uniós támogatást működési költségek támogatása helyett kapacitásépítési intézkedésekre irányítsa;

| — | gondoskodjon következetesen a fellépések eredményközpontúságáról, csökkentse a szerződéskötési késedelmeket és a visszamenőleges finanszírozást, javítsa a monitoringot, és használja koherens módon a finanszírozási eszközöket. |
| --- | --- |

—

gondoskodjon következetesen a fellépések eredményközpontúságáról, csökkentse a szerződéskötési késedelmeket és a visszamenőleges finanszírozást, javítsa a monitoringot, és használja koherens módon a finanszírozási eszközöket.

c)   27/2018. sz. különjelentés – A Törökországi Menekülteket Támogató Eszköz: hasznos segítség, de fokozni kell a költséghatékonyságot

| 3.58. | Megállapítottuk, hogy a Törökországi Menekülteket Támogató Eszköz – nehéz körülmények közepette – gyorsan mozgósított 3 milliárd eurót a menekültválságra való gyors reagálás érdekében. Ugyanakkor nem teljes mértékben valósult meg az a célja, hogy eredményesen koordinálja ezt a reagálást. Az ellenőrzött projektek hasznos segítséget nyújtottak a menekültek számára: a legtöbb projekt megvalósította a kitűzött outputokat, felük azonban még nem érte el a várt végeredményeket. Emellett megállapítottuk, hogy javítani lehetne a készpénztámogatásra irányuló projektek hatékonyságán. Ezért azt a következtetést vontuk le, hogy az Eszköz eredményesebb és költséghatékonyabb is lehetett volna. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | A következőket ajánlottuk a Bizottságnak:






  — | kezelje eredményesebben a menekültek települési infrastruktúrával és társadalmi-gazdasági támogatással kapcsolatos szükségleteit; |
| --- | --- | --- |

3.59.

—

kezelje eredményesebben a menekültek települési infrastruktúrával és társadalmi-gazdasági támogatással kapcsolatos szükségleteit;

| — | javítsa a segítségnyújtás egyszerűsítését és kiegészítő jellegét azáltal, hogy egyértelművé teszik a feladatmegosztást a különböző finanszírozási források között; |
| --- | --- |

—

javítsa a segítségnyújtás egyszerűsítését és kiegészítő jellegét azáltal, hogy egyértelművé teszik a feladatmegosztást a különböző finanszírozási források között;

| — | hajtson végre stratégiát a humanitárius segítségnyújtásról a fejlesztési támogatásra való áttérés érdekében; |
| --- | --- |

—

hajtson végre stratégiát a humanitárius segítségnyújtásról a fejlesztési támogatásra való áttérés érdekében;

| — | javítsa a készpénztámogatási projektek hatékonyságát; |
| --- | --- |

—

javítsa a készpénztámogatási projektek hatékonyságát;

| — | működjön együtt a török hatóságokkal a nemzetközi nem kormányzati szervezetek működési környezetének javítása érdekében; |
| --- | --- |

—

működjön együtt a török hatóságokkal a nemzetközi nem kormányzati szervezetek működési környezetének javítása érdekében;

| — | fokozza a Törökországi Menekülteket Támogató Eszköz nyomon követését és a kapcsolódó beszámolást. |
| --- | --- |

—

fokozza a Törökországi Menekülteket Támogató Eszköz nyomon követését és a kapcsolódó beszámolást.

d)   32/2018. sz. különjelentés – Az Európai Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért kellően rugalmas, de nem elég célirányos eszköz

| 3.60. | Az Unió afrikai szükséghelyzeti vagyonkezelői alapját rugalmas eszköznek találtuk. Kialakítására azonban nagyobb figyelmet kellett fordítani, mivel eladdig példa nélküli kihívásokkal kellett megküzdenie. Az EUTF a hagyományos eszközökhöz viszonyítva gyorsabban volt mozgósítható a projektek beindítása terén, de a végrehajtás terén hasonló késedelmekkel kellett szembenéznie. Noha az ellenőrzött projektek még korai szakaszban voltak, egyes outputok már megvalósultak. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | A következőket ajánlottuk a Bizottságnak:






  — | javítsa az EUTF célkitűzéseinek minőségét; |
| --- | --- | --- |

3.61.

—

javítsa az EUTF célkitűzéseinek minőségét;

| — | vizsgálja felül a projektkiválasztási eljárást; |
| --- | --- |

—

vizsgálja felül a projektkiválasztási eljárást;

| — | tegyen lépéseket a végrehajtás felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

—

tegyen lépéseket a végrehajtás felgyorsítása érdekében;

| — | tökéletesítse az EUTF tevékenységeinek nyomon követését. |
| --- | --- |

—

tökéletesítse az EUTF tevékenységeinek nyomon követését.

5. fejezet: „Igazgatás”

| 3.62. | 2018-ban három különjelentést tettünk közzé az igazgatás témájában. Ezek közül egy jelentés fő következtetéseire és ajánlásaira szeretnénk felhívni a figyelmet. |
| --- | --- |

3.62.

a)   34/2018. sz. különjelentés – Az uniós intézmények irodahelyiségei: Vannak példák a megfelelő irányítási gyakorlatra, de a különböző hiányosságokra is

| 3.63. | Megállapítottuk, hogy az intézmények hatékonyan kezelték az irodahelyiségekre fordított kiadásokat, de az épületekkel kapcsolatos stratégiákat nem minden esetben dokumentálták hivatalosan. Az intézmények együttműködtek, és hasonló elveket alkalmaztak a döntéshozatalban. A költségvetési hatóságoknak történő beszámolás azonban nem tette lehetővé az összehasonlítást és a hatékonysági elemzést. Az elemzésünk tárgyát képező nagy építési projektek finanszírozási mechanizmusai gyakran komplexek voltak, ami befolyásolta az átláthatóságot. A legtöbb projektnél késések fordultak elő, ami bizonyos esetekben költségtúllépést okozott. |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | A következőket ajánlottuk az intézményeknek:






  — | frissítsék és tegyék hivatalossá az épületekre vonatkozó stratégiáikat, és frissítsék rendszeresen a tervezési dokumentumokat; |
| --- | --- | --- |

3.64.

—

frissítsék és tegyék hivatalossá az épületekre vonatkozó stratégiáikat, és frissítsék rendszeresen a tervezési dokumentumokat;

| — | növeljék az építkezési projektek finanszírozási mechanizmusainak költségvetési átláthatóságát; |
| --- | --- |

—

növeljék az építkezési projektek finanszírozási mechanizmusainak költségvetési átláthatóságát;

| — | alakítsanak ki megfelelő gazdálkodási eljárásokat a nagyszabású építkezési és felújítási projektekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

alakítsanak ki megfelelő gazdálkodási eljárásokat a nagyszabású építkezési és felújítási projektekkel kapcsolatban;

| — | tegyék egységesebbé az épületportfólió adatait és nyomon követését. |
| --- | --- |

—

tegyék egységesebbé az épületportfólió adatait és nyomon követését.

A működő egységes piacra és fenntartható monetáris unióra vonatkozó jelentések

| 3.65. | Négy különjelentést tettünk közzé a „Működő egységes piac és fenntartható monetáris unió” témájában. Ezek közül három jelentés fő következtetéseire és ajánlásaira szeretnénk felhívni a figyelmet. |
| --- | --- |

3.65.

a)   2/2018. sz. különjelentés – Az EKB banki válságkezelésének működési hatékonysága

| 3.66. | Az ellenőrzés egy konkrét felügyeleti feladat – a válságkezelés – Európai Központi Bank (EKB) általi irányításának működési hatékonyságát vizsgálta. Az EKB létrehozott egy válságkezelési keretrendszert, de néhány tervezési hiányosságot és a nem hatékony végrehajtás jeleit kezelni kellett. Az EKB eljárásokat vezetett be a bankok által benyújtott helyreállítási tervek értékelésére, és az értékelők munkáját számos hasznos eszköz és iránymutatás segítette. A helyreállítási tervek értékelése során kapott eredményeket azonban nem használták fel módszeresen a válságok azonosítására és elhárítására. Az EKB nem rendelkezett a bankspecifikus tényezők alkalmazására szolgáló rendszerrel, amely képes jelezni a bank pénzügyi helyzetében bekövetkező bármilyen valószínű romlást. Emellett a gyors korai beavatkozási intézkedések mérlegeléséhez szükséges rendszerek és iránymutatások is kidolgozatlanok voltak, továbbá a gyenge banki eszközminőségről és a megfelelő helyszíni kapacitásról szóló irányítási jelentéseket is javítani kellett. |
| --- | --- |

3.66.

| 3.67. | A következőket ajánlottuk az EKB-nak:






  — | fejlessze tovább a korai értékelésre vonatkozó iránymutatását, beleértve a válságokra való gyors reagálást is; |
| --- | --- | --- |

3.67.

—

fejlessze tovább a korai értékelésre vonatkozó iránymutatását, beleértve a válságokra való gyors reagálást is;

| — | határozzon meg a válságazonosításra és -reagálásra vonatkozó egyértelmű mutatókat; |
| --- | --- |

—

határozzon meg a válságazonosításra és -reagálásra vonatkozó egyértelmű mutatókat;

| — | javítsa a helyreállítási tervre vonatkozó információk nyomon követését és felhasználását. |
| --- | --- |

—

javítsa a helyreállítási tervre vonatkozó információk nyomon követését és felhasználását.

b)   3/2018. sz. különjelentés – A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás ellenőrzése

| 3.68. | Megvizsgáltuk, hogy az Európai Bizottság hogyan hajtja végre a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárást, amelynek célja, hogy a gazdasági stabilitást esetleg negatívan érintő makrogazdasági egyensúlyhiányokat feltárja, megelőzze és kezelje. Megállapításunk szerint noha a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás kialakítása általában véve megfelelő volt, a Bizottság általi végrehajtás nem biztosította az egyensúlyhiány eredményes megelőzését és kiigazítását. Általánosságban a Bizottság által kiadott országspecifikus ajánlások számos hiányosságot tártak fel, az egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamok besorolása nem volt igazán átlátható, a Bizottság részletes vizsgálatai (IDR-vizsgálatai) bár megfelelő színvonalúak voltak, de egyre kevesebb figyelmet kaptak és a közvélemény sem volt kellően tájékozott az eljárásról és annak következményeiről. Ezen túlmenően az eljárás nem segítette elő kellően az egyensúlyhiány korai megállapítását, mivel olyan, aktualitásukat vesztett adatokon és mozgó átlagokon alapuló mutatókat alkalmaz, amelyek figyelmen kívül hagyták az újabban bekövetkezett eseményeket. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Azt az ajánlást fogalmaztuk meg a Bizottság számára, hogy jelentős mértékben javítsa irányításának egyes vetületeit és biztosítson kiemeltebb szerepet az MIP-eljárásnak. |
| --- | --- |

3.69.

c)   18/2018. sz. különjelentés – Teljesül-e a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának fő célkitűzése?

| 3.70. | Megállapítottuk, hogy számos magas adóssággal bíró tagállamban a Stabilitási és Növekedési Paktum nem ért el kellő előrehaladást a középtávú célkitűzések észszerű időn belüli megvalósítása felé. Az Európai Bizottság mind a végrehajtási szabályok, mind az egyedi határozatok kapcsán messzemenőkig kihasználta mérlegelési jogkörét a kiigazítási követelmények csökkentésére. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | A következőket ajánlottuk a Bizottságnak:






  — | módosítsa a mátrixkövetelményekben szereplő szükséges kiigazítási arányokat, és így növelje a 60 %-nál nagyobb mértékű GDP-arányos államadósságot felhalmozott tagállamokra vonatkozó kiigazítási követelményeket, és kezelje az engedélyezett eltérés kumulatív hatásait a többszörös rendelkezések megadásakor; |
| --- | --- | --- |

3.71.

—

módosítsa a mátrixkövetelményekben szereplő szükséges kiigazítási arányokat, és így növelje a 60 %-nál nagyobb mértékű GDP-arányos államadósságot felhalmozott tagállamokra vonatkozó kiigazítási követelményeket, és kezelje az engedélyezett eltérés kumulatív hatásait a többszörös rendelkezések megadásakor;

| — | reformálja meg a rugalmassági rendelkezések jelenlegi alkalmazási módját úgy, hogy a rugalmasságot a reformok tényleges költségvetési terheire korlátozza, biztosítsa, hogy a beruházási rendelkezéseket jelenlegi formájukban ne alkalmazzák tovább, illetve biztosítsa, hogy a középtávú költségvetési cél megvalósítása felé vezető eredeti pályától való eltérésből fakadó valamennyi többletkiadás (az eltérés jóváhagyását követő egyes években) kapcsolódjon a beruházásokhoz, és növelje a GDP-arányos beruházásokat; |
| --- | --- |

—

reformálja meg a rugalmassági rendelkezések jelenlegi alkalmazási módját úgy, hogy a rugalmasságot a reformok tényleges költségvetési terheire korlátozza, biztosítsa, hogy a beruházási rendelkezéseket jelenlegi formájukban ne alkalmazzák tovább, illetve biztosítsa, hogy a középtávú költségvetési cél megvalósítása felé vezető eredeti pályától való eltérésből fakadó valamennyi többletkiadás (az eltérés jóváhagyását követő egyes években) kapcsolódjon a beruházásokhoz, és növelje a GDP-arányos beruházásokat;

| — | biztosítsa a prevenciós és a korrekciós ág követelményei közötti összhangot; |
| --- | --- |

—

biztosítsa a prevenciós és a korrekciós ág követelményei közötti összhangot;

| — | tegye egyértelműbbé az országspecifikus ajánlásokban foglalt követelményeket, azokat fejtse ki részletesebben, és ismertesse a késedelmes végrehajtás esetén fellépő kockázatokat. |
| --- | --- |

—

tegye egyértelműbbé az országspecifikus ajánlásokban foglalt követelményeket, azokat fejtse ki részletesebben, és ismertesse a késedelmes végrehajtás esetén fellépő kockázatokat.

3. rész – Az ajánlások hasznosulása

| 3.72. | Minden évben áttekintjük, hogy az általunk megfogalmazott ajánlások nyomán az ellenőrzött szervezetek milyen válaszintézkedéseket hoztak. Ajánlásaink általunk történő nyomon követése az ellenőrzési ciklus fontos szakasza. Ekképp visszajelzést kapunk munkánk hatásáról, az ellenőrzött szervezeteket pedig ajánlásaink végrehajtására ösztönözzük. |
| --- | --- |

3.72.

Elemeztük a Bizottsághoz intézett valamennyi 2015. évi ajánlásunk végrehajtását

| 3.73. | Eddigi gyakorlatunk az volt, hogy a három évvel korábbi ajánlásaink közül csak egyes kiválasztott ajánlásokat ellenőriztünk. Ebben az évben viszont a 2015-ben elfogadott 25 különjelentés Bizottsághoz címzett mind a 185 ajánlását megvizsgáltuk, csak egyetlen ajánlás végrehajtásával nem foglalkoztunk, mivel az már relevanciáját vesztette. Nem vizsgáltuk továbbá a tagállamokhoz intézett 48 ajánlás hasznosulását sem. |
| --- | --- |

3.73.

| 3.74. | A hasznosulás felméréséhez áttekintettük a bizottsági dokumentumokat és interjúkat készítettünk az intézmény munkatársaival. A felülvizsgálat méltányosságát és kiegyensúlyozottságát biztosítandó, megállapításainkat megküldtük a Bizottságnak, és végleges elemzésünkben figyelembe vettük annak válaszait. |
| --- | --- |

3.74.

Hogyan kezelte a Bizottság az ajánlásainkat?

| 3.75. | A 184 vizsgált ajánlás közül 114-ről (62 %) állapítottuk meg, hogy a Bizottság azokat maradéktalanul végrehajtotta. A fennmaradó ajánlások közül 26 (14 %) a legtöbb tekintetben, 33 (18 %) néhány tekintetben, 11 (6 %) pedig egyáltalán nem valósult meg (lásd:
  3.15. háttérmagyarázat
  ). A
  3.3. melléklet
  részletesen bemutatja az ajánlások végrehajtási szintjét.






  3.15. háttérmagyarázat


  A 2015. évi teljesítmény-ellenőrzési ajánlásaink végrehajtása
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

3.75.

3.15. háttérmagyarázat

A 2015. évi teljesítmény-ellenőrzési ajánlásaink végrehajtása

Image 29

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 3.76. | Egyes területeken a Bizottság különösen hatékonyan hajtotta végre ajánlásainkat. A megújuló energiaforrásokra Kelet-Afrikában nyújtott támogatásra (15/2015. sz. különjelentés), a nehézségekkel küzdő országoknak biztosított pénzügyi segítségnyújtásra (18/2015. sz. különjelentés) és a Görögországnak nyújtott technikai segítségre (19/2015. sz. különjelentés) vonatkozó három különjelentést illetően valamennyi ajánlást teljes mértékben végrehajtották. |
| --- | --- |

3.76.

| 3.77. | A Bizottság 15 ajánlást nem, 17 ajánlást pedig részben fogadott el. A 17. részben elfogadott ajánlás közül 10-et végül azonban teljes mértékben végrehajtottak, míg az elutasított ajánlások közül kettőnek teljes mértékben, további kettőnek pedig néhány tekintetben eleget tettek. |
| --- | --- |

3.77.

| 3.78. | Összefoglalóan: megfigyelésünk szerint teljesítmény-ellenőrzéseink számos fontos javulást eredményeztek, bár a megállapított hiányosságok egy része továbbra is fennállt. A részben végrehajtott ajánlások tekintetében fennmaradó hiányosságokat a
  3.4. melléklet
  mutatja be. |
| --- | --- |

3.78.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

1)   A mutatók jelentős eltéréseket mutatnak az eredmények tekintetében, és összességében mérsékelt haladást jeleznek (3.7–3.20. bekezdés).

| 3.79. | A programindokolásokban foglalt adatok alapján általánosságban elmondható, hogy mindössze mérsékelt előrehaladás történt a teljesítmény-célértékek felé. A késői, lassú kezdés mind a kohéziós, mind a vidékfejlesztési programok esetében fontos korlátozó tényező volt. |
| --- | --- |

3.79.

2)   A mutatók nem minden esetben adtak jó képet a tényleges haladásról (3.21–3.35. bekezdés)

| 3.80. | Mind az alapértékhez viszonyított előrehaladás, mind a Bizottság által a teljesítményértékelésben szerepeltetett előrehaladás számított értékeit óvatosan kell kezelni, több okból is:






  a) | Számos mutató megválasztása nem volt megfelelő (3.22–3.27. bekezdés)







  — | A mutatók az inputokra és az outputokra összpontosítanak, nem pedig az eredményekre és a hatásokra; |
| --- | --- | --- | --- |

3.80.

a)

Számos mutató megválasztása nem volt megfelelő (3.22–3.27. bekezdés)

—

A mutatók az inputokra és az outputokra összpontosítanak, nem pedig az eredményekre és a hatásokra;

| — | Egyes mutatók nem mérték az uniós költségvetés által elért eredményeket; |
| --- | --- |

—

Egyes mutatók nem mérték az uniós költségvetés által elért eredményeket;

| — | A program egyes célkitűzéseinek bizonyos aspektusaira nem vonatkoztak mutatók. |
| --- | --- |

—

A program egyes célkitűzéseinek bizonyos aspektusaira nem vonatkoztak mutatók.

| b) | Számos mutató tekintetében nem volt kiszámítható az előrehaladás (3.28–3.30. bekezdés)







  — | A mutatók csaknem fele esetében nem lehetett kiszámítani az alapértékhez viszonyított előrehaladást. Bár ez több tényezővel is magyarázható, a fő ok az alapértékre, az elért előrehaladásra és/vagy a célértékre vonatkozó számadatok hiánya volt. |
| --- | --- | --- |

b)

Számos mutató tekintetében nem volt kiszámítható az előrehaladás (3.28–3.30. bekezdés)

—

A mutatók csaknem fele esetében nem lehetett kiszámítani az alapértékhez viszonyított előrehaladást. Bár ez több tényezővel is magyarázható, a fő ok az alapértékre, az elért előrehaladásra és/vagy a célértékre vonatkozó számadatok hiánya volt.

| c) | Néhány program esetében a rendelkezésre álló adatok minősége nem volt kielégítő (3.31–3.33. bekezdés)







  — | Néhány program esetében számos mutatóhoz nem tartozott 2015 utáni adat, illetve egyáltalán nem volt az elért haladásra vonatkozó adat; |
| --- | --- | --- |

c)

Néhány program esetében a rendelkezésre álló adatok minősége nem volt kielégítő (3.31–3.33. bekezdés)

—

Néhány program esetében számos mutatóhoz nem tartozott 2015 utáni adat, illetve egyáltalán nem volt az elért haladásra vonatkozó adat;

| — | Számos egyéb adatminőségi probléma is felmerült, ami tovább bonyolította az előrehaladás elemzését. |
| --- | --- |

—

Számos egyéb adatminőségi probléma is felmerült, ami tovább bonyolította az előrehaladás elemzését.

| d) | Néhány program olyan célértékeket tartalmaz, amelyek nem kellően nagyratörőek (3.34–3.35. bekezdés)






  — | Számos program fogalmazott meg olyan célokat, amelyeket kevéssé ambiciózusnak ítélünk. Az ilyen célkitűzések hét program esetében legalább kitették az összes célkitűzés 15 %-át. |
| --- | --- | --- |

d)

Néhány program olyan célértékeket tartalmaz, amelyek nem kellően nagyratörőek (3.34–3.35. bekezdés)

—

Számos program fogalmazott meg olyan célokat, amelyeket kevéssé ambiciózusnak ítélünk. Az ilyen célkitűzések hét program esetében legalább kitették az összes célkitűzés 15 %-át.

| 3.81. | A
  3.16. háttérmagyarázat
  foglalja össze következtetéseinket arról, hogy a programokat milyen mértékben érintették a fenti a)–d) pontban azonosított hiányosságok:






  a) | azok a programok, amelyekben az input- és outputmutatók aránya meghaladja a 66 %-ot; |
| --- | --- | --- |

3.81.

a)

azok a programok, amelyekben az input- és outputmutatók aránya meghaladja a 66 %-ot;

| b) | azok a programok, amelyek esetében a mutatók több mint 33 %-a tekintetében nem volt mérhető az előrehaladás; |
| --- | --- |

b)

azok a programok, amelyek esetében a mutatók több mint 33 %-a tekintetében nem volt mérhető az előrehaladás;

| c) | azok a programok, amelyek esetében a mutatók legalább 25 %-ához nem tartozott 2015 utáni adat, illetve egyáltalán nem volt az elért haladásra vonatkozó adat; |
| --- | --- |

c)

azok a programok, amelyek esetében a mutatók legalább 25 %-ához nem tartozott 2015 utáni adat, illetve egyáltalán nem volt az elért haladásra vonatkozó adat;

| d) | azok a programok, amelyek esetében a mutatók legalább 15 %-a alacsony célértéket tűzött ki. |
| --- | --- |

d)

azok a programok, amelyek esetében a mutatók legalább 15 %-a alacsony célértéket tűzött ki.

Ez azt mutatja, hogy a mintában nem szerepel egyetlen olyan program sem, amelyet ne érintenének ezek a hiányosságok.

| 3.16. háttérmagyarázat


  A következtetések összefoglalója | A vizsgált programok áttekintése és a 2014 és 2020 közötti pénzügyi programozás %-os aránya az egyes háttérmagyarázatok mintáiban | Elért átlagos előrehaladás: A Számvevőszék számítása (alapértékhez viszonyítva) | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Az átlagos előrehaladás legfeljebb 20 %-os | Az átlagos előrehaladás meghaladja a 20 %-ot, de 50 % alatti | Az átlagos előrehaladás legalább 50 %-os | |
| | Teljesítménymérési keret, a négy feltárt hiányosság egyike sem áll fenn | | | | |
| | Teljesítménymérési keret a feltárt négy hiányosság egyikével | ERFA, Élelmiszer és takarmány | EMVA, ENI, IPA II | Erasmus+, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap, Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, Belső Biztonsági Alap, fejlesztési együttműködési eszköz, humanitárius segítségnyújtás, Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap | |
| | A pénzügyi programozás 21 %-a a mintában | A pénzügyi programozás 13 % -a a mintában | A pénzügyi programozás 6 %-a a mintában | |
| | Teljesítménymérési keret, a feltárt négy hiányosságból legalább kettővel | | Horizont 2020, CEF, Kohéziós Alap, Kreatív Európa program | ESBA, ESZA, ETHA, LIFE | |
| | A pénzügyi programozás 17 % -a a mintában | A pénzügyi programozás 11 % -a a mintában | |
| Megjegyzés | Az EMGA és az Európai Unió Szolidaritási Alapja esetében nem sikerült a célérték megvalósítása tekintetében elért haladást kiszámítani (a pénzügyi programozás 32 %-a a mintában). |

3.16. háttérmagyarázat

A következtetések összefoglalója

A vizsgált programok áttekintése és a 2014 és 2020 közötti pénzügyi programozás %-os aránya az egyes háttérmagyarázatok mintáiban

Elért átlagos előrehaladás: A Számvevőszék számítása (alapértékhez viszonyítva)

Az átlagos előrehaladás legfeljebb 20 %-os

Az átlagos előrehaladás meghaladja a 20 %-ot, de 50 % alatti

Az átlagos előrehaladás legalább 50 %-os

Teljesítménymérési keret, a négy feltárt hiányosság egyike sem áll fenn

Teljesítménymérési keret a feltárt négy hiányosság egyikével

ERFA, Élelmiszer és takarmány

EMVA, ENI, IPA II

Erasmus+, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap, Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, Belső Biztonsági Alap, fejlesztési együttműködési eszköz, humanitárius segítségnyújtás, Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap

A pénzügyi programozás 21 %-a a mintában

A pénzügyi programozás 13 % -a a mintában

A pénzügyi programozás 6 %-a a mintában

Teljesítménymérési keret, a feltárt négy hiányosságból legalább kettővel

Horizont 2020, CEF, Kohéziós Alap, Kreatív Európa program

ESBA, ESZA, ETHA, LIFE

A pénzügyi programozás 17 % -a a mintában

A pénzügyi programozás 11 % -a a mintában

Megjegyzés

Az EMGA és az Európai Unió Szolidaritási Alapja esetében nem sikerült a célérték megvalósítása tekintetében elért haladást kiszámítani (a pénzügyi programozás 32 %-a a mintában).

| Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 3.82. | A 3.36–3.71. bekezdésben egyes kiválasztott, 2018-ban közzétett különjelentéseink fő következtetéseit és ajánlásait mutatjuk be. |
| --- | --- |

3.82.

| 3.83. | A korábbi ajánlások hasznosulására irányuló idei vizsgálatunk (lásd: 3.72–3.78. bekezdés) megerősítette, hogy a korábbi évekhez hasonlóan az áttekintett ajánlások háromnegyede maradéktalanul vagy legtöbb tekintetben megvalósult. Az esetek 18 %-ában az ajánlások csak néhány tekintetben valósultak meg, és továbbra is jelentős hiányosságok álltak fenn. Csupán az ajánlások 6 %-át nem hajtották végre. |
| --- | --- |

3.83.

Ajánlások

| 3.84. | A 2015. évi éves jelentésünk 3. fejezetében megfogalmazott három ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  3.5. melléklet
  mutatja be. Mind a három ajánlás néhány tekintetben megvalósult. |
| --- | --- |

3.84.

| 3.85. | 2018-ra vonatkozó következtetéseink alapján a következőket javasoljuk: |
| --- | --- |

3.85.

3.1. ajánlás – A Bizottság ösztönözze az olyan mutatók felvételét a programindokolásokba, amelyek:

| a) | az inputok, az outputok, az eredmények és a hatások jobb kiegyensúlyozásával relevánsabb információt nyújtanak az uniós kiadási programok megvalósításáról; |
| --- | --- |

a)

az inputok, az outputok, az eredmények és a hatások jobb kiegyensúlyozásával relevánsabb információt nyújtanak az uniós kiadási programok megvalósításáról;

| b) | egyértelműen kapcsolódnak az uniós kiadási programok által finanszírozott fellépésekhez; |
| --- | --- |

b)

egyértelműen kapcsolódnak az uniós kiadási programok által finanszírozott fellépésekhez;

| c) | az uniós kiadási programok eredményeit tükrözik, nem pedig az azokat végrehajtó Bizottság vagy más szerv teljesítményét; |
| --- | --- |

c)

az uniós kiadási programok eredményeit tükrözik, nem pedig az azokat végrehajtó Bizottság vagy más szerv teljesítményét;

| d) | felölelik a program célkitűzéseit. |
| --- | --- |

d)

felölelik a program célkitűzéseit.

Megvalósítási határidő: a 2023. évi költségvetésre vonatkozó programindokolások kiadása 2022-ben

3.2. ajánlás – A Bizottság – annak érdekében, hogy valamennyi mutató tekintetében kiszámíthassa az alapértékhez viszonyított előrehaladást – valamennyi program tekintetében tegyen javaslatot olyan teljesítménymérési keretre, amelyet a teljesítménymutatókra vonatkozóan az alább felsoroltak jellemeznek. A Bizottságnak magyarázatot kell adnia a programindokolásban az egyedi mutató kiválasztására, amennyiben úgy ítéli meg, hogy annak kapcsán a fentiek nem valósíthatók meg.

| a) | mennyiségi alapértékek, amelyek megadják az alapérték évét; |
| --- | --- |

a)

mennyiségi alapértékek, amelyek megadják az alapérték évét;

| b) | mennyiségi részcélok; |
| --- | --- |

b)

mennyiségi részcélok;

| c) | mennyiségi célértékek, amelyek megadják a célérték évét; |
| --- | --- |

c)

mennyiségi célértékek, amelyek megadják a célérték évét;

| d) | megkövetelt minőségű adatok annak érdekében, hogy az alapértékhez viszonyítva elért előrehaladás könnyen kiszámítható legyen. |
| --- | --- |

d)

megkövetelt minőségű adatok annak érdekében, hogy az alapértékhez viszonyítva elért előrehaladás könnyen kiszámítható legyen.

Megvalósítási határidő: a 2023. évi költségvetésre vonatkozó programindokolások kiadása 2022-ben

3.3. ajánlás – A Bizottság törekedjen arra, hogy valamennyi teljesítménymutatóra nézve kellő időben rendelkezésre álljanak a teljesítményre vonatkozó információk, például új beszámolási eszközök internetes platformokon való bevezetésével.

Megvalósítási határidő: A projekt 2021. évi indulása

3.4. ajánlás – A Bizottság dokumentálja a javasolt célértékeket, hogy a költségvetési hatóság értékelni tudja, azok kellően ambiciózusak-e. Ennek keretében célértéket kell javasolnia a kiadási programok valamennyi mutatója esetében is.

Megvalósítási határidő: a 2023. évi költségvetésre vonatkozó programindokolások kiadása 2022-ben

3.5. ajánlás – A Bizottság fejlessze tovább a programteljesítmény-értékelési jelentést, különösen az alábbiak révén:

| a) | egységes módszer alkalmazása az alapértékhez viszonyított előrehaladás kiszámítására. A Bizottságnak magyarázatot kell adnia megközelítésére a teljesítményértékelésben, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az egyedi mutató kapcsán a fentiek nem valósíthatóak meg; |
| --- | --- |

a)

egységes módszer alkalmazása az alapértékhez viszonyított előrehaladás kiszámítására. A Bizottságnak magyarázatot kell adnia megközelítésére a teljesítményértékelésben, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az egyedi mutató kapcsán a fentiek nem valósíthatóak meg;

| b) | az egyes programokhoz rendelt teljesítménymutatók kiválasztási logikájának ismertetése. |
| --- | --- |

b)

az egyes programokhoz rendelt teljesítménymutatók kiválasztási logikájának ismertetése.

Megvalósítási határidő: a 2021. évi programteljesítmény-értékelési jelentés kibocsátása

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikke.

(2)  Lásd: „Draft General Budget of the European Union for the financial year 2019 – Working document – Part I – programme statements of operational expenditure – COM(2018)600 – May 2018” (Az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetés-tervezete – Munkadokumentum – 1. rész – Operatív kiadásokra vonatkozó programindokolások – COM(2018) 600 – 2018. május) című dokumentum.

(3)  Lásd: „EU Budget 2014–2020 Programmes’ Performance Overview – Extract from programme statements of operational expenditure Draft Budget 2019 – COM(2018)600 – May 2018” (Az Európai Unió 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó költségvetése – A programok teljesítményértékelése – Kivonat az operatív kiadásokra vonatkozó programindokolásokból – 2019. évi költségvetés-tervezet – COM(2018) 600 – 2018. május) című dokumentum.

(4)  Megjegyzés: a 2016. évi éves jelentésünk 3. fejezetének 5. ajánlásában (3.77. bekezdés) arra kértük a Bizottságot, hogy „fő teljesítményjelentéseiben jelezze, hogy legjobb tudomása szerint megfelelő minőségűek-e a rendelkezésre álló teljesítményadatok”.

(5)  Az alapértékek az információ rendelkezésre állásától függtek, de lényegében megfeleltek a program releváns szempontjára vonatkozóan 2014. január 1-jén rendelkezésre álló adatoknak.

(6)  Lásd például: „Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets – An assessment of where OECD countries stand – June 2017 – OECD” (Milyen messze vagyunk a fenntartható fejlesztési céloktól (SDG)? – az OECD-országok aktuális helyzetének értékelése – 2017. június – OECD), 15. o., 3. táblázat: „Pros and cons of different normalisation procedures” (A különféle normalizálási eljárások előnyei és hátrányai).

(7)  Lásd: Bizottsági szolgálati munkadokumentum – A minőségi jogalkotásról szóló iránymutatások – SWD(2017) 350 final – 2017.7.7., 26. o.

(8)  Részletekért lásd: Programok teljesítményértékelése, „Módszertani feljegyzés”, 2. o.

(9)  Azaz a hétből eltelt három, illetve négy év alapján.

(10)  Megjegyzés: az alapértékhez viszonyított előrehaladás kiszámításánál úgy tekintettük, hogy a mutatók alapértéke nulla, bár ez az információ nem szerepelt a programindokolásokban.

(11)  Folyamatban van a vonatkozó jogszabályok módosítása annak érdekében, hogy lehetővé váljon a részlegesen végrehajtott műveletekről való jelentéstétel is.

(12)  A számítást öt mutató alapján végezték el.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1309/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347, 2013.12.20., 855. o.).

(14)  Az „output”, az „eredmény” és a „hatás” fogalommeghatározásához lásd: az Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet (2018. július) 2. cikke és a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás (SWD(2017) 350 final) 49. oldala.

(15)  Néhány esetben a mutatók általunk alkalmazott besorolása különbözött a Bizottság által használt vagy a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott besorolástól.

(16)  Az OECD Közirányítási Igazgatóságának Közirányítási Tanácsa által kiadott „OECD Best Practices for Performance Budgeting” (A teljesítményalapú költségvetés OECD által meghatározott bevált gyakorlata) című, 2018. november 23-i GOV/PGC/SBO(2018)7. sz. dokumentuma ugyanezt a megállapítást teszi. A „3. bevált gyakorlat” a következőket foglalja magában: „A kormány különféle teljesítményintézkedéseket alkalmaz, egyensúlyra törekedve aközött, hogy a hosszabb távú szakpolitikai eredményeket kell mérni és a rövidebb távú előrehaladást szükséges nyomon követni”.

(17)  COM(2018) 600, 2018. május: „Draft General Budget of the European Union for the financial year 2019 – Working document – Part I – Programme Statements of operational expenditure” (Az Európai Unió 2019. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezete – Munkadokumentum – I. rész – Operatív kiadásokra vonatkozó programindokolások) című dokumentum, 5. o.

(18)  Adott esetben az uniós források kiadásával nem járó (pl. uniós rendelet révén végrehajtott) kísérő szakpolitika révén is.

(19)  Lásd például: a humanitárius segítségnyújtási program két általános célkitűzést mérő mutatójára („Természeti katasztrófák okozta halálesetek száma az EM-DAT adatbázis nyilvántartása alapján” és „Az INFORM Index alapján a katasztrófák tekintetében nagyon magas kockázatot jelentő országok száma”) vonatkozó lábjegyzet: „Meg kell jegyezni, hogy e mutató éves eredményei és alakulása jórészt a Bizottság által egyáltalán nem befolyásolható külső tényezőktől függ. Nehéz értékelni, hogy a humanitárius segítségnyújtás konkrétan mennyiben járult hozzá e mutató alakulásához.”

(20)  Minden program rendelkezett egyedi célkitűzésekkel. Egyes programoknak azonban nem voltak általános célkitűzéseik.

(21)  „Azon lakosok száma, akiket segítettek az életkörülményeiket befolyásoló válsághelyzet leküzdésében”.

(22)  A DG REGIO éves tevékenységi jelentésének 11. mellékletében szereplő teljesítménytáblázatok például rámutatnak, hogy „a következő táblázatokban szereplő részcélok csupán indikatív becslések, amelyeket nem lehet az alulteljesítés eseteinek azonosítására felhasználni.”

(23)  Pl. a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) 1. sz. egyedi célkitűzésének 2. mutatója: „Az 1. osztályban kezdő azon diákok aránya, akik eljutnak az általános iskola utolsó osztályába, nemek szerinti bontásban”, amelyről a lábjegyzet megjegyzi a következőket: „Megjegyzendő azonban, hogy ez a mutató még nem áll rendelkezésre: a módszertan nem került meghatározásra, adatok nem állnak rendelkezésre. Az UNESCO szerint – amely vezető szerepet tölt be az oktatási fenntartható fejlesztési célok mutatói terén – ez a mutató legfeljebb 3–5 év elteltével válik használhatóvá.”

(24)  A Tanács ajánlása a Bizottságnak az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetése végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítésről, 3. fejezet 3. bekezdése.

(25)  „2017. évi mentesítés: Az EU általános költségvetése – Bizottság és végrehajtó ügynökségek” (P8_TA(2019)0242), 236. bekezdés.

(26)  Ugyanakkor a teljes uniós hálózat több mint 138 000 km vasútvonalból áll.

(27)  A 10 millió euro finanszírozásra eső szabadalmi bejelentések darabszámának alapértéke 3,2, míg a célértéke 3 volt.

(28)  https://www.eca.europa.eu

(29)  2018. évi kiadványaink között szerepelt kilenc áttekintő jellegű termék is: két állapotfelmérés, hat tájékoztató és egy gyorsvizsgálat.

(30)  1a. alfejezet (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért), 1b. alfejezet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió), 2. fejezet (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások), 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság), 4. fejezet (Globális Európa), 5. fejezet (Igazgatás).

(31)  Megjegyés: az Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikai intézkedéseivel foglalkozó különjelentéseket az alábbi 2. TPK-fejezet tartalmazza.

3.1. MELLÉKLET

A MINTÁNKBAN SZEREPLŐ PROGRAMOK LISTÁJA

| TPK-fejezet | Rövidítés | A program elnevezése |
| --- | --- | --- |
| 1a | CEF | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz |
| 1a | ESBA | Európai Stratégiai Beruházási Alap |
| 1a | Erasmus+ | Uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram |
| 1a | Horizont 2020 | Kutatási és innovációs keretprogram |
| 1b | KA | Kohéziós Alap |
| 1b | ERFA | Európai Regionális Fejlesztési Alap |
| 1b | ESZA | Európai Szociális Alap |
| 1b | — | A leginkább rászorulókat támogató európai segítségnyújtási alap |
| 2 | EMVA | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap |
| 2 | EMGA | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap |
| 2 | ETHA | Európai Tengerügyi és Halászati Alap |
| 2 | LIFE | Környezetvédelmi és éghajlat-politikai program |
| 3 | — | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap |
| 3 | — | Kreatív Európa program |
| 3 | — | Élelmiszer és takarmány |
| 3 | — | Belső Biztonsági Alap |
| 4 | DCI | Fejlesztési együttműködési eszköz |
| 4 | ENI | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz |
| 4 | IPA II | Előcsatlakozási Támogatási Eszköz |
| 4 | — | Humanitárius segítségnyújtás |
| Speciális eszközök | EGAA | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap |
| Speciális eszközök | EUSZA | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja |
| Forrás: | Európai Számvevőszék. |

TPK-fejezet

Rövidítés

A program elnevezése

1a

CEF

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

1a

ESBA

Európai Stratégiai Beruházási Alap

1a

Erasmus+

Uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram

1a

Horizont 2020

Kutatási és innovációs keretprogram

1b

KA

Kohéziós Alap

1b

ERFA

Európai Regionális Fejlesztési Alap

1b

ESZA

Európai Szociális Alap

1b

—

A leginkább rászorulókat támogató európai segítségnyújtási alap

2

EMVA

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

2

EMGA

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

2

ETHA

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

2

LIFE

Környezetvédelmi és éghajlat-politikai program

3

—

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

3

—

Kreatív Európa program

3

—

Élelmiszer és takarmány

3

—

Belső Biztonsági Alap

4

DCI

Fejlesztési együttműködési eszköz

4

ENI

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz

4

IPA II

Előcsatlakozási Támogatási Eszköz

4

—

Humanitárius segítségnyújtás

Speciális eszközök

EGAA

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap

Speciális eszközök

EUSZA

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja

Forrás:

Európai Számvevőszék.

3.2. MELLÉKLET

2018. ÉVI AJÁNLÁSOK A TAGÁLLAMOK RÉSZÉRE

| Különjelentés száma | Különjelentés címe | A tagállamoknak címzett ajánlások száma és területe/összefoglalás |
| --- | --- | --- |
| 5/2018 | A megújuló energia a fenntartható vidékfejlesztés szolgálatában: jelentős potenciális szinergiák, amelyek azonban nagyrészt kiaknázatlanok | 1. | A jövőbeli megújulóenergia-politika vidékfejlesztési szempontú ellenőrzése (azaz a jövőbeli megújulóenergia-politika megtervezésekor, figyelembe véve a vidéki közösség és gazdaság körülményeit és szükségleteit) |

Különjelentés száma

Különjelentés címe

A tagállamoknak címzett ajánlások száma és területe/összefoglalás

5/2018

A megújuló energia a fenntartható vidékfejlesztés szolgálatában: jelentős potenciális szinergiák, amelyek azonban nagyrészt kiaknázatlanok

1.

A jövőbeli megújulóenergia-politika vidékfejlesztési szempontú ellenőrzése (azaz a jövőbeli megújulóenergia-politika megtervezésekor, figyelembe véve a vidéki közösség és gazdaság körülményeit és szükségleteit)

| 5. | A projektek jobb kiválasztása, a vidéki térségek számára nyújtott többletérték és a projektek életképességének figyelembevételével |
| --- | --- |

5.

A projektek jobb kiválasztása, a vidéki térségek számára nyújtott többletérték és a projektek életképességének figyelembevételével

Megjegyzés: az 1. ajánlást a Bizottságnak és a vele együttműködő tagállamoknak címezték, az 5. ajánlást pedig a Bizottságnak és a tagállamoknak.

6/2018

A munkavállalók szabad mozgása: az alapvető szabadság biztosítva van, de az uniós források célzottabb felhasználása elősegítené a munkavállalók mobilitását

| 1. | a) Annak mérése, hogy mennyire ismerik a polgárok a munkavállalók szabad mozgásáról és a megkülönböztetés bejelentéséről tájékoztató meglévő eszközöket |
| --- | --- |

1.

a) Annak mérése, hogy mennyire ismerik a polgárok a munkavállalók szabad mozgásáról és a megkülönböztetés bejelentéséről tájékoztató meglévő eszközöket

| 3. | A munkaerő-mobilitási mintákra és áramlásokra, valamint a munkaerőpiaci egyensúlyhiányra vonatkozó adatok összegyűjtésének és felhasználásának javítása |
| --- | --- |

3.

A munkaerő-mobilitási mintákra és áramlásokra, valamint a munkaerőpiaci egyensúlyhiányra vonatkozó adatok összegyűjtésének és felhasználásának javítása

| 5. | b) Az EaSI-EURES eredményessége monitoringjának javítása, különösen a munkaközvetítések tekintetében |
| --- | --- |

5.

b) Az EaSI-EURES eredményessége monitoringjának javítása, különösen a munkaközvetítések tekintetében

Megjegyzés: az 1. ajánlás a) pontja, a 3. ajánlás és az 5. ajánlás b) pontja a Bizottságnak és a tagállamoknak is szól

| 6. | Az EURES Európai foglalkoztatási mobilitási portálja korlátozásainak felszámolása |
| --- | --- |

6.

Az EURES Európai foglalkoztatási mobilitási portálja korlátozásainak felszámolása

8/2018

A vállalkozások termelőberuházásaihoz nyújtott uniós támogatás: legyen hangsúlyosabb a beruházások tartóssága

| 1. | a) Az eredmények tartósságának elősegítése |
| --- | --- |

1.

a) Az eredmények tartósságának elősegítése

| 2. | A tartósság figyelembevétele a kiválasztási eljárások során |
| --- | --- |

2.

A tartósság figyelembevétele a kiválasztási eljárások során

| 3. | A tartósság hangsúlyozása a monitoring és a beszámolás folyamán |
| --- | --- |

3.

A tartósság hangsúlyozása a monitoring és a beszámolás folyamán

| 4. | A tartósság figyelembevétele az értékeléseknél |
| --- | --- |

4.

A tartósság figyelembevétele az értékeléseknél

Megjegyzés: a 4. ajánlás címzettjei a Bizottság és a tagállamok

| 5. | b) Egyértelmű korrekciós intézkedések egységes alkalmazása |
| --- | --- |

5.

b) Egyértelmű korrekciós intézkedések egységes alkalmazása

9/2018

Köz-magán társulások az Európai Unióban: széles körben tapasztalhatók hiányosságok, kevés előny valósult meg

| 1. | Mindaddig, amíg a megállapított problémák nem rendeződnek és az alábbi ajánlásokat nem hajtják sikeresen végre, ne ösztönözzék a köz-magán társulások intenzívebb és minél szélesebb körű alkalmazását |
| --- | --- |

1.

Mindaddig, amíg a megállapított problémák nem rendeződnek és az alábbi ajánlásokat nem hajtják sikeresen végre, ne ösztönözzék a köz-magán társulások intenzívebb és minél szélesebb körű alkalmazását

Megjegyzés: az 1. ajánlás címzettjei a Bizottság és a tagállamok

| 2. | Annak a pénzügyi hatásnak az enyhítése, amely a késedelmek és újratárgyalások miatt éri a PPP-projekteknek a közszférabeli partnerre háruló költségeit |
| --- | --- |

2.

Annak a pénzügyi hatásnak az enyhítése, amely a késedelmek és újratárgyalások miatt éri a PPP-projekteknek a közszférabeli partnerre háruló költségeit

| 3. | a) Akkor essen a választás a köz-magán társulásra, ha az a legjobb beszerzési opcióra irányuló, megbízható összehasonlító elemzéseken alapul |
| --- | --- |

3.

a) Akkor essen a választás a köz-magán társulásra, ha az a legjobb beszerzési opcióra irányuló, megbízható összehasonlító elemzéseken alapul

| 4. | a) A köz-magán társulásokra nézve alakítsanak ki egyértelmű koncepciókat és stratégiákat |
| --- | --- |

4.

a) A köz-magán társulásokra nézve alakítsanak ki egyértelmű koncepciókat és stratégiákat

| 5. | b) Az uniós keretek tökéletesítése a PPP-projektek eredményességének növelése érdekében |
| --- | --- |

5.

b) Az uniós keretek tökéletesítése a PPP-projektek eredményességének növelése érdekében

12/2018

Szélessávú hozzáférés az Európai Unió tagállamaiban: az előrelépések ellenére az Európa 2020 stratégia céljai nem teljesülnek maradéktalanul

| 2. | Stratégiai tervezés (a tagállamok dolgozzanak ki felülvizsgált terveket annak bemutatására, hogyan kívánják elérni a széles-sávú rendszerekkel kapcsolatos, 2020 utáni magas szintű célkitűzéseket) |
| --- | --- |

2.

Stratégiai tervezés (a tagállamok dolgozzanak ki felülvizsgált terveket annak bemutatására, hogyan kívánják elérni a széles-sávú rendszerekkel kapcsolatos, 2020 utáni magas szintű célkitűzéseket)

| 4. | Szabályozási környezet (a tagállamok vizsgálják felül a nemzeti szabályozó hatóságaik megbízatását a módosított uniós távközlési szabályozási kerettel összhangban) |
| --- | --- |

4.

Szabályozási környezet (a tagállamok vizsgálják felül a nemzeti szabályozó hatóságaik megbízatását a módosított uniós távközlési szabályozási kerettel összhangban)

21/2018

Az ERFA és az ESZA projektjeinek kiválasztása és monitoringja a 2014–2020-as időszakban továbbra is nagyrészt outputorientált

| 1. | Eredményorientált kiválasztás (a tagállamok rendelkezzenek olyan kiválasztási szempontokkal, amelyek előírják a kedvezményezettek számára, hogy legalább egy valódi eredménymutatót határozzanak meg, és e várható eredmények és mutatók értékelését foglalják bele a pályázatok értékelő jelentésébe) |
| --- | --- |

1.

Eredményorientált kiválasztás (a tagállamok rendelkezzenek olyan kiválasztási szempontokkal, amelyek előírják a kedvezményezettek számára, hogy legalább egy valódi eredménymutatót határozzanak meg, és e várható eredmények és mutatók értékelését foglalják bele a pályázatok értékelő jelentésébe)

| 2. | a) Eredményorientált monitoring (a tagállamok vegyenek fel számszerűsített eredménymutatókat a támogatási megállapodásba, amelyek hozzájárulnak az operatív program szintjén meghatározott eredménymutatókhoz). |
| --- | --- |

2.

a) Eredményorientált monitoring (a tagállamok vegyenek fel számszerűsített eredménymutatókat a támogatási megállapodásba, amelyek hozzájárulnak az operatív program szintjén meghatározott eredménymutatókhoz).

33/2018

Az elsivatagodás elleni küzdelem az Európai Unióban: a növekvő fenyegetés határozottabb fellépést követel meg

| 1. | Az ajánlás címzettjei „a Bizottság és a vele együttműködő tagállamok”: Az Unión belüli talajromlás és elsivatagosodás jelenségének alaposabb feltárása. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlás címzettjei „a Bizottság és a vele együttműködő tagállamok”: Az Unión belüli talajromlás és elsivatagosodás jelenségének alaposabb feltárása.

| Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék.

3.3. MELLÉKLET

A 2015. ÉVI AJÁNLÁSOK VÉGREHAJTÁSI ÁLLAPOTA, JELENTÉSEK SZERINTI RÉSZLETES BONTÁSBAN

| Különjelentés | Különjelentés címe | Különjelentés száma | Bekezdés | Maradéktalanul megvalósult | A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult | Nem valósult meg | Nem ellenőrizhető | Már nem időszerű |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01/2015. sz. különjelentés | Belvízi szállítás Európában: 2001 óta nem történt jelentős javulás a modális részesedés és a hajózhatóság feltételeinek terén | 1 | 52. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 2 | 52. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 3 | 54. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 4 | 54. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 5 | 54. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont | | | | | x | |
| 02/2015. sz. különjelentés | Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez | 1 | 108. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | | | | x | | |
| 2 | 108. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 3 | 108. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 4 | 108. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont | x | | | | | |
| 5 | 108. bekezdés, 1. ajánlás, e) pont | x | | | | | |
| 6 | 110. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 7 | 110. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 8 | 115. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | | | | x | | |
| 9 | 115. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | | | | x | | |
| 10 | 115. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont | | x | | | | |
| 11 | 115. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont | | | x | | | |
| 12 | 115. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont | x | | | | | |
| 13 | 117. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont | | | | x | | |
| 14 | 117. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| 15 | 119. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 16 | 119. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont | | | | x | | |
| 03/2015. sz. különjelentés | Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során | 1 | 89. bekezdés, 1. ajánlás | | | | | x | |
| 2 | 90. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 3 | 91. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 04/2015. sz. különjelentés | Mennyiben járult hozzá a technikai segítségnyújtás a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szakpolitika végrehajtásához? | 1 | 90. bekezdés, 1. ajánlás | | x | | | | |
| 2 | 90. bekezdés, 2. ajánlás | | | | x | | |
| 3 | 90. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 4 | 93. bekezdés, 4. ajánlás | | | x | | | |
| 05/2015. sz. különjelentés | Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén? | 1 | 98. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 2 | 99. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 3 | 100. bekezdés, 3. ajánlás | | x | | | | |
| 4 | 101. bekezdés, 4. ajánlás | x | | | | | |
| 5 | 102. bekezdés, 5. ajánlás | | | | | x | |
| 6 | 103. bekezdés, 6. ajánlás | | | | | | x |
| 06/2015. sz. különjelentés | Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritása és alkalmazása | 1 | 91. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 2 | 91. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 3 | 91. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 4 | 92. bekezdés, 2. ajánlás | | | x | | | |
| 5 | 93. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 6 | 93. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| 7 | 93. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 8 | 93. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont | | | | | x | |
| 9 | 93. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont | | | | | x | |
| 10 | 94. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 11 | 94. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 12 | 94. bekezdés, 4. ajánlás, c) pont | | | | | x | |
| 13 | 94. bekezdés, 4. ajánlás, d) pont | | | | | x | |
| 14 | 94. bekezdés, 4. ajánlás, e) pont | | | | | x | |
| 15 | 94. bekezdés, 4. ajánlás, f) pont | | | | | x | |
| 16 | 96. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 17 | 96. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| | | 18 | 96. bekezdés, 5. ajánlás, c) pont | | | | | x | |
| 19 | 97. bekezdés, 6. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 20 | 97. bekezdés, 6. ajánlás, b) pont | | | | | x | |
| 21 | 97. bekezdés, 6. ajánlás, c) pont | | | | | x | |
| 07/2015. sz. különjelentés | Uniós rendfenntartó misszió Afganisztánban: vegyes eredmények (EKSZ) | 1 | 81. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 2 | 85. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 3 | 85. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 4 | 85. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 5 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 6 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 7 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 8 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont | | | x | | | |
| 9 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont | | | x | | | |
| 10 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, f) pont | | | x | | | |
| 11 | 87. bekezdés, 4. ajánlás | | | | | x | |
| 12 | 88. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 13 | 88. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| 08/2015. sz. különjelentés | Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire? | 1 | 68. bekezdés, 1. ajánlás | | x | | | | |
| 2 | 68. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 3 | 69. bekezdés, 3. ajánlás | | x | | | | |
| 4 | 72. bekezdés, 4. ajánlás | | | | x | | |
| 09/2015. sz. különjelentés | A kínzás és a halálbüntetés elleni küzdelem uniós támogatása | 1 | 54. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 2 | 55. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 3 | 55. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 4 | 55. bekezdés, 4. ajánlás | | | | x | | |
| 5 | 56. bekezdés, 5. ajánlás | x | | | | | |
| 6 | 56. bekezdés, 6. ajánlás | | | | x | | |
| 10/2015. sz. különjelentés | Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére | 1 | 99. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | | x | | | | |
| 2 | 99. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | | | | | x | |
| 3 | 100. bekezdés, 2. ajánlás | | | | x | | |
| 4 | 101. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 5 | 104. bekezdés, 4. ajánlás | x | | | | | |
| 6 | 102. bekezdés, 5. ajánlás | | x | | | | |
| 7 | 105. bekezdés, 6. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 8 | 105. bekezdés, 6. ajánlás, b) pont | | | | | x | |
| 11/2015. sz. különjelentés | Megfelelően irányítja a Bizottság a halászati partnerségi megállapodásokat? | 1 | 90. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 2 | 90. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 3 | 90. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 4 | 90. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont | x | | | | | |
| 5 | 90. bekezdés, 1. ajánlás, e) pont | x | | | | | |
| 6 | 93. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 7 | 93. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 8 | 93. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 9 | 95. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 10 | 95. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 11 | 95. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 12/2015. sz. különjelentés | A tudástranszfer- és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra | 1 | 94. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 2 | 94. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| 3 | 94. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont | | | | | x | |
| 4 | 94. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont | | x | | | | |
| 5 | 96. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 6 | 96. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| 7 | 98. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | | x | | | | |
| 8 | 98. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| | | 9 | 100. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 10 | 100. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 11 | 102. bekezdés, 5. ajánlás | | x | | | | |
| 13/2015. sz. különjelentés | A FLEGT cselekvési terv keretében a fakitermelő országoknak nyújtott uniós támogatás | 1 | 58. bekezdés, 1. ajánlás | | x | | | | |
| 2 | 58. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 3 | 58. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 4 | 58. bekezdés, 4. ajánlás | x | | | | | |
| 5 | 59. bekezdés, 5. ajánlás | | x | | | | |
| 6 | 59. bekezdés, 6. ajánlás | x | | | | | |
| 14/2015. sz. különjelentés | Teremt-e többletértéket az AKCS beruházási keret? (EBB) | 1 | 40. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 2 | 41. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 15/2015. sz. különjelentés | Az AKCS–EU energiaügyi pénzügyi mechanizmusa által a megújuló energiaforrásokra Kelet-Afrikában nyújtott támogatás | 1 | 42. bekezdés, 1. ajánlás, i. pont | x | | | | | |
| 2 | 42. bekezdés, 1. ajánlás, ii. pont | x | | | | | |
| 3 | 43. bekezdés, 2. ajánlás, i. pont | x | | | | | |
| 4 | 43. bekezdés, 2. ajánlás, ii. pont | x | | | | | |
| 5 | 43. bekezdés, 2. ajánlás, iii. pont | x | | | | | |
| 6 | 43. bekezdés, 2. ajánlás, iv. pont | x | | | | | |
| 7 | 43. bekezdés, 2. ajánlás, v. pont | x | | | | | |
| 8 | 44. bekezdés, 3. ajánlás, i. pont | x | | | | | |
| 9 | 44. bekezdés, 3. ajánlás, ii. pont | x | | | | | |
| 16/2015. sz. különjelentés | Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre van szükség | 1 | 115. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 2 | 116. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 3 | 116. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 4 | 117. bekezdés, 3. ajánlás | | x | | | | |
| 5 | 118. bekezdés, 4. ajánlás | x | | | | | |
| 6 | 121. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 7 | 121. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| | | 8 | 122. bekezdés, 6. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 9 | 122. bekezdés, 6. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 10 | 122. bekezdés, 6. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 11 | 123. bekezdés, 7. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 12 | 123. bekezdés, 7. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 13 | 123. bekezdés, 7. ajánlás, c) pont | | x | | | | |
| 14 | 125. bekezdés, 8. ajánlás | | x | | | | |
| 15 | 126. bekezdés, 9. ajánlás | | | x | | | |
| 17/2015. sz. különjelentés | Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre | 1 | 81. bekezdés, 1. ajánlás | | | | | x | |
| 2 | 84. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | | x | | | | |
| 3 | 84. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 4 | 84. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont | | | x | | | |
| 5 | 84. bekezdés, 2. ajánlás, d) pont | x | | | | | |
| 6 | 86. bekezdés, 3. ajánlás | | x | | | | |
| 18/2015. sz. különjelentés | A nehézségekkel küzdő országoknak biztosított pénzügyi segítségnyújtás | 1 | 182. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 2 | 183. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 3 | 184. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 4 | 189. bekezdés, 4. ajánlás | x | | | | | |
| 5 | 190. bekezdés, 5. ajánlás | x | | | | | |
| 6 | 191. bekezdés, 6. ajánlás | x | | | | | |
| 7 | 192. bekezdés, 7. ajánlás | x | | | | | |
| 8 | 194. bekezdés, 8. ajánlás | x | | | | | |
| 9 | 204. bekezdés, 9. ajánlás | x | | | | | |
| 19/2015. sz. különjelentés | A Görögországnak nyújtott technikai segítség javításához több figyelmet kell fordítani az eredményekre | 1 | 75. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 2 | 76. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 3 | 76. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 4 | 76. bekezdés, 4. ajánlás | x | | | | | |
| 5 | 76. bekezdés, 5. ajánlás | x | | | | | |
| 6 | 78. bekezdés, 6. ajánlás | x | | | | | |
| 7 | 78. bekezdés, 7. ajánlás | x | | | | | |
| 20/2015. sz. Különjelentés | A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága | 1 | 74. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 2 | 74. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | | | | | x | |
| 3 | 75. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 4 | 75. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 5 | 77. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 6 | 77. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | | | | | x | |
| 7 | 80. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 8 | 80. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 9 | 80. bekezdés, 4. ajánlás, c) pont | | | | | x | |
| 10 | 80. bekezdés, 4. ajánlás, d) pont | x | | | | | |
| 11 | 80. bekezdés, 4. ajánlás, e) pont | x | | | | | |
| 12 | 81. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 13 | 81. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 21/2015. sz. különjelentés | Az uniós fejlesztési és együttműködési fellépések eredményorientált megközelítésével kapcsolatos kockázatok vizsgálata | 1 | 83. bekezdés, 1. ajánlás | | x | | | | |
| 2 | 83. bekezdés, 2. ajánlás | | x | | | | |
| 3 | 83. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 4 | 83. bekezdés, 4. ajánlás | x | | | | | |
| 5 | 83. bekezdés, 5. ajánlás | x | | | | | |
| 22/2015. sz. különjelentés | A hitelminősítő intézetek uniós felügyelete megfelelően van kidolgozva, de még nem teljesen eredményes | 1 | 110. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 2 | 110. bekezdés, 2. ajánlás | x | | | | | |
| 3 | 110. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 4 | 110. bekezdés, 4. ajánlás | x | | | | | |
| 5 | 110. bekezdés, 5. ajánlás | x | | | | | |
| 6 | 110. bekezdés, 6. ajánlás | | | x | | | |
| 7 | 110. bekezdés, 7. ajánlás | | | x | | | |
| 8 | 110. bekezdés, 8. ajánlás | x | | | | | |
| 23/2015. sz. különjelentés | Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő | 1 | 172. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 2 | 172. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 3 | 172. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 4 | 172. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont | | | | | x | |
| 5 | 172. bekezdés, 1. ajánlás, e) pont | | | | | x | |
| 6 | 172. bekezdés, 1. ajánlás, f) pont | | | | | x | |
| 7 | 182. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 8 | 182. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | | | | | x | |
| 9 | 182. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont | | | | | x | |
| 10 | 182. bekezdés, 2. ajánlás, d) pont | | | | | x | |
| 11 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 12 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 13 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 14 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont | | | x | | | |
| 15 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont | | | x | | | |
| 16 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, f) pont | | | | | x | |
| 17 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, g) pont | | | | | x | |
| 24/2015. sz. különjelentés | A Közösségen belüli héacsalás kezelése: fokozottabb fellépésre van szükség | 1 | 113. bekezdés, 1. ajánlás | x | | | | | |
| 2 | 114. bekezdés, 2. ajánlás | | | | | x | |
| 3 | 114. bekezdés, 3. ajánlás | x | | | | | |
| 4 | 115. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont | x | | | | | |
| 5 | 115. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont | x | | | | | |
| 6 | 115. bekezdés, 4. ajánlás, c) pont | x | | | | | |
| 7 | 115. bekezdés, 4. ajánlás, d) pont | x | | | | | |
| 8 | 115. bekezdés, 4. ajánlás, e) pont | x | | | | | |
| 9 | 116. bekezdés, 5. ajánlás | | | | | x | |
| 10 | 116. bekezdés, 6. ajánlás | | | | x | | |
| 11 | 117. bekezdés, 7. ajánlás | | | | x | | |
| 12 | 118. bekezdés, 8. ajánlás | x | | | | | |
| 13 | 118. bekezdés, 9. ajánlás | | | | | x | |
| 14 | 118. bekezdés, 10. ajánlás | | | | | x | |
| 15 | 119. bekezdés, 11. ajánlás | | | | | x | |
| 16 | 120. bekezdés, 12. ajánlás | x | | | | | |
| 17 | 121. bekezdés, 13. ajánlás | x | | | | | |
| 18 | 122. bekezdés, 14. ajánlás | | | | | x | |
| 25/2015. sz. különjelentés | A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne | 1 | 101. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 2 | 101. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | | | x | | | |
| 3 | 101. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont | | | | | x | |
| 4 | 101. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont | | | x | | | |
| 5 | 106. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | | | | | x | |
| 6 | 106. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | | x | | | | |
| 7 | 106. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont | | | | | x | |
| | | 8 | 106. bekezdés, 2. ajánlás, d) pont | | | | | x | |
| 9 | 109. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | | | x | | | |
| 10 | 109. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | | | | | x | |

Különjelentés

Különjelentés címe

Különjelentés száma

Bekezdés

Maradéktalanul megvalósult

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

Nem valósult meg

Nem ellenőrizhető

Már nem időszerű

01/2015. sz. különjelentés

Belvízi szállítás Európában: 2001 óta nem történt jelentős javulás a modális részesedés és a hajózhatóság feltételeinek terén

1

52. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

2

52. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

3

54. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

4

54. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

5

54. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont

x

02/2015. sz. különjelentés

Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez

1

108. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

2

108. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

3

108. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont

x

4

108. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont

x

5

108. bekezdés, 1. ajánlás, e) pont

x

6

110. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

7

110. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

8

115. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

x

9

115. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

x

10

115. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont

x

11

115. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont

x

12

115. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont

x

13

117. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont

x

14

117. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont

x

15

119. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont

x

16

119. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont

x

03/2015. sz. különjelentés

Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során

1

89. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

90. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

91. bekezdés, 3. ajánlás

x

04/2015. sz. különjelentés

Mennyiben járult hozzá a technikai segítségnyújtás a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szakpolitika végrehajtásához?

1

90. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

90. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

90. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

93. bekezdés, 4. ajánlás

x

05/2015. sz. különjelentés

Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén?

1

98. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

99. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

100. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

101. bekezdés, 4. ajánlás

x

5

102. bekezdés, 5. ajánlás

x

6

103. bekezdés, 6. ajánlás

x

06/2015. sz. különjelentés

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritása és alkalmazása

1

91. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

2

91. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

3

91. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont

x

4

92. bekezdés, 2. ajánlás

x

5

93. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

x

6

93. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

x

7

93. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont

x

8

93. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont

x

9

93. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont

x

10

94. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont

x

11

94. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont

x

12

94. bekezdés, 4. ajánlás, c) pont

x

13

94. bekezdés, 4. ajánlás, d) pont

x

14

94. bekezdés, 4. ajánlás, e) pont

x

15

94. bekezdés, 4. ajánlás, f) pont

x

16

96. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont

x

17

96. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont

x

18

96. bekezdés, 5. ajánlás, c) pont

x

19

97. bekezdés, 6. ajánlás, a) pont

x

20

97. bekezdés, 6. ajánlás, b) pont

x

21

97. bekezdés, 6. ajánlás, c) pont

x

07/2015. sz. különjelentés

Uniós rendfenntartó misszió Afganisztánban: vegyes eredmények (EKSZ)

1

81. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

85. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

3

85. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

4

85. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont

x

5

86. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

x

6

86. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

x

7

86. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont

x

8

86. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont

x

9

86. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont

x

10

86. bekezdés, 3. ajánlás, f) pont

x

11

87. bekezdés, 4. ajánlás

x

12

88. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont

x

13

88. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont

x

08/2015. sz. különjelentés

Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire?

1

68. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

68. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

69. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

72. bekezdés, 4. ajánlás

x

09/2015. sz. különjelentés

A kínzás és a halálbüntetés elleni küzdelem uniós támogatása

1

54. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

55. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

55. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

55. bekezdés, 4. ajánlás

x

5

56. bekezdés, 5. ajánlás

x

6

56. bekezdés, 6. ajánlás

x

10/2015. sz. különjelentés

Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére

1

99. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

2

99. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

3

100. bekezdés, 2. ajánlás

x

4

101. bekezdés, 3. ajánlás

x

5

104. bekezdés, 4. ajánlás

x

6

102. bekezdés, 5. ajánlás

x

7

105. bekezdés, 6. ajánlás, a) pont

x

8

105. bekezdés, 6. ajánlás, b) pont

x

11/2015. sz. különjelentés

Megfelelően irányítja a Bizottság a halászati partnerségi megállapodásokat?

1

90. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

2

90. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

3

90. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont

x

4

90. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont

x

5

90. bekezdés, 1. ajánlás, e) pont

x

6

93. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

7

93. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

8

93. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont

x

9

95. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

x

10

95. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

x

11

95. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont

x

12/2015. sz. különjelentés

A tudástranszfer- és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra

1

94. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

2

94. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

3

94. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont

x

4

94. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont

x

5

96. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

6

96. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

7

98. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

x

8

98. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

x

9

100. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont

x

10

100. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont

x

11

102. bekezdés, 5. ajánlás

x

13/2015. sz. különjelentés

A FLEGT cselekvési terv keretében a fakitermelő országoknak nyújtott uniós támogatás

1

58. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

58. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

58. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

58. bekezdés, 4. ajánlás

x

5

59. bekezdés, 5. ajánlás

x

6

59. bekezdés, 6. ajánlás

x

14/2015. sz. különjelentés

Teremt-e többletértéket az AKCS beruházási keret? (EBB)

1

40. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

41. bekezdés, 2. ajánlás

x

15/2015. sz. különjelentés

Az AKCS–EU energiaügyi pénzügyi mechanizmusa által a megújuló energiaforrásokra Kelet-Afrikában nyújtott támogatás

1

42. bekezdés, 1. ajánlás, i. pont

x

2

42. bekezdés, 1. ajánlás, ii. pont

x

3

43. bekezdés, 2. ajánlás, i. pont

x

4

43. bekezdés, 2. ajánlás, ii. pont

x

5

43. bekezdés, 2. ajánlás, iii. pont

x

6

43. bekezdés, 2. ajánlás, iv. pont

x

7

43. bekezdés, 2. ajánlás, v. pont

x

8

44. bekezdés, 3. ajánlás, i. pont

x

9

44. bekezdés, 3. ajánlás, ii. pont

x

16/2015. sz. különjelentés

Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre van szükség

1

115. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

116. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

3

116. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

4

117. bekezdés, 3. ajánlás

x

5

118. bekezdés, 4. ajánlás

x

6

121. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont

x

7

121. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont

x

8

122. bekezdés, 6. ajánlás, a) pont

x

9

122. bekezdés, 6. ajánlás, b) pont

x

10

122. bekezdés, 6. ajánlás, c) pont

x

11

123. bekezdés, 7. ajánlás, a) pont

x

12

123. bekezdés, 7. ajánlás, b) pont

x

13

123. bekezdés, 7. ajánlás, c) pont

x

14

125. bekezdés, 8. ajánlás

x

15

126. bekezdés, 9. ajánlás

x

17/2015. sz. különjelentés

Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre

1

81. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

84. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

3

84. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

4

84. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont

x

5

84. bekezdés, 2. ajánlás, d) pont

x

6

86. bekezdés, 3. ajánlás

x

18/2015. sz. különjelentés

A nehézségekkel küzdő országoknak biztosított pénzügyi segítségnyújtás

1

182. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

183. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

184. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

189. bekezdés, 4. ajánlás

x

5

190. bekezdés, 5. ajánlás

x

6

191. bekezdés, 6. ajánlás

x

7

192. bekezdés, 7. ajánlás

x

8

194. bekezdés, 8. ajánlás

x

9

204. bekezdés, 9. ajánlás

x

19/2015. sz. különjelentés

A Görögországnak nyújtott technikai segítség javításához több figyelmet kell fordítani az eredményekre

1

75. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

76. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

76. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

76. bekezdés, 4. ajánlás

x

5

76. bekezdés, 5. ajánlás

x

6

78. bekezdés, 6. ajánlás

x

7

78. bekezdés, 7. ajánlás

x

20/2015. sz. Különjelentés

A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága

1

74. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

2

74. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

3

75. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

4

75. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

5

77. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

x

6

77. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

x

7

80. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont

x

8

80. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont

x

9

80. bekezdés, 4. ajánlás, c) pont

x

10

80. bekezdés, 4. ajánlás, d) pont

x

11

80. bekezdés, 4. ajánlás, e) pont

x

12

81. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont

x

13

81. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont

x

21/2015. sz. különjelentés

Az uniós fejlesztési és együttműködési fellépések eredményorientált megközelítésével kapcsolatos kockázatok vizsgálata

1

83. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

83. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

83. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

83. bekezdés, 4. ajánlás

x

5

83. bekezdés, 5. ajánlás

x

22/2015. sz. különjelentés

A hitelminősítő intézetek uniós felügyelete megfelelően van kidolgozva, de még nem teljesen eredményes

1

110. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

110. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

110. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

110. bekezdés, 4. ajánlás

x

5

110. bekezdés, 5. ajánlás

x

6

110. bekezdés, 6. ajánlás

x

7

110. bekezdés, 7. ajánlás

x

8

110. bekezdés, 8. ajánlás

x

23/2015. sz. különjelentés

Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő

1

172. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

2

172. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

3

172. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont

x

4

172. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont

x

5

172. bekezdés, 1. ajánlás, e) pont

x

6

172. bekezdés, 1. ajánlás, f) pont

x

7

182. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

8

182. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

9

182. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont

x

10

182. bekezdés, 2. ajánlás, d) pont

x

11

191. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

x

12

191. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

x

13

191. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont

x

14

191. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont

x

15

191. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont

x

16

191. bekezdés, 3. ajánlás, f) pont

x

17

191. bekezdés, 3. ajánlás, g) pont

x

24/2015. sz. különjelentés

A Közösségen belüli héacsalás kezelése: fokozottabb fellépésre van szükség

1

113. bekezdés, 1. ajánlás

x

2

114. bekezdés, 2. ajánlás

x

3

114. bekezdés, 3. ajánlás

x

4

115. bekezdés, 4. ajánlás, a) pont

x

5

115. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont

x

6

115. bekezdés, 4. ajánlás, c) pont

x

7

115. bekezdés, 4. ajánlás, d) pont

x

8

115. bekezdés, 4. ajánlás, e) pont

x

9

116. bekezdés, 5. ajánlás

x

10

116. bekezdés, 6. ajánlás

x

11

117. bekezdés, 7. ajánlás

x

12

118. bekezdés, 8. ajánlás

x

13

118. bekezdés, 9. ajánlás

x

14

118. bekezdés, 10. ajánlás

x

15

119. bekezdés, 11. ajánlás

x

16

120. bekezdés, 12. ajánlás

x

17

121. bekezdés, 13. ajánlás

x

18

122. bekezdés, 14. ajánlás

x

25/2015. sz. különjelentés

A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne

1

101. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

x

2

101. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

x

3

101. bekezdés, 1. ajánlás, c) pont

x

4

101. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont

x

5

106. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

x

6

106. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

x

7

106. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont

x

8

106. bekezdés, 2. ajánlás, d) pont

x

9

109. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

x

10

109. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

x

3.4. MELLÉKLET

A RÉSZLEGESEN VÉGREHAJTOTT AJÁNLÁSOK TERÉN ELÉRT JAVULÁSOK ÉS A FENNMARADÓ HIÁNYOSSÁGOK JELENTÉS SZERINTI BONTÁSBAN

| Különjelentés | Különjelentés címe | Különjelentés száma | Bekezdés | Számvevőszék végső értékelése | Javítások/fejlesztések | Hiányosságok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01/2015. sz. különjelentés | Belvízi szállítás Európában: 2001 óta nem történt jelentős javulás a modális részesedés és a hajózhatóság feltételeinek terén | 2 | 52. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A CEF pályázati felhívásaira vonatkozó odaítélési kritériumok, beleértve azokat is, amelyek elsőbbséget biztosítanak az IWW számára, a javasolt intézkedések relevanciájára, érettségére, hatására és minőségére vonatkoznak. | Az európai strukturális és beruházási alapok forrásait illetően nincs javulás. A Bizottság nem írhatja elő relevánsabb vagy előrehaladottabb projektek kiválasztását a tagállamok számára. A Bizottság nem összpontosít olyan projektek finanszírozására, amelyeknél előrehaladott tervek léteznek a szűk keresztmetszetek felszámolására. |
| 3 | 54. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság tanulmányokat folytat a vízi közlekedés potenciáljával kapcsolatban. A CNC éves munkatervei információkat tartalmaznak a belvízi hajózás lehetséges előnyeiről. | Nincs bizonyíték arra, hogy a tagállamok eredményes koordinációst valósítanának meg. |
| 4 | 54. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A CNC éves munkatervét az tagállamokkal véglegesítik, figyelembe véve a tőlük és az érdekelt felektől kapott legfrissebb információkat, valamint a legutóbbi pályázati felhívások eredményeit. | Nincs bizonyíték arra, hogy a Bizottság és a tagállamok megállapodtak-e konkrét és megvalósítható célkitűzések és pontos részcélok meghatározásában a folyosókon a szűk keresztmetszetek felszámolására, sem a különböző tagállamok közötti hatékony koordináció meglétére, illetve arra, hogy a CNC elfogadott éves munkatervei végrehajthatók-e. |
| 02/2015. sz. különjelentés | Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez | 6 | 110. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A 2000 LE-nél nagyobb agglomerációk esetében a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 17. cikk szerinti adatszolgáltatás új formátuma információt nyújt a megfelelés eléréséhez szükséges beruházások előrejelzéséről. | Ilyen információkat a 2000 LE-nél kisebb agglomerációkra vonatkozóan nem gyűjtöttek. |
| 10 | 115. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | Külön tanulmány készült. A következő ajánlásokat jelenleg a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv (UWWTD) értékelése keretében vizsgálják. | A Környezetvédelmi Főigazgatóságnak az ajánlásunkkal kapcsolatos következtetése, azaz a túlfolyások kötelező mérésének szükségessége még mindig függőben van. |
| 11 | 115. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont | Néhány tekintetben megvalósult | Javult a költség-haszon elemzés minősége, ami néhány esetben lehetővé tette a túlméretezett szennyvíztisztító-üzemek csökkentését. | Továbbra is fennáll a túlméretezett szennyvíztisztító telepek kockázata. |
| 14 | 117. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | 2016 márciusában a Bizottság elfogadta a termésnövelő termékekről szóló rendeletre irányuló javaslatot. | A termésnövelő termékekről szóló rendelet felülvizsgált változatának elfogadása még folyamatban van. A szennyvíziszapnak a műtrágyák jegyzékébe való felvétele egy folyamatban lévő műszaki vizsgálat eredményétől függ. |
| 04/2015. sz. különjelentés | Mennyiben járult hozzá a technikai segítségnyújtás a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szakpolitika végrehajtásához? | 1 | 90. bekezdés, 1. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság hivatalosan is végrehajtotta az ajánlást. A technikai segítségnyújtás alkalmazási körének és alkalmazásának tisztázása érdekében a Bizottság útmutatót adott ki a tagállamok számára. A (nemzeti vidékfejlesztési hálózatoktól eltérő) technikai segítségnyújtás tagállami végrehajtásának nyomon követése érdekében a Bizottság (a Számvevőszék ajánlása nyomán) bevezette, hogy az adatszolgáltatás külön táblázatban történjen egyrészt az adminisztratív, másrészt az egyéb költségek tekintetében.
  Útmutató a tagállamok számára a technikai segítségnyújtás alkalmazási körére és elszámolható költségeire vonatkozóan. A Bizottság bevezette az adminisztratív és egyéb költségek javasolt szétosztását a technikai segítségnyújtási nyomonkövetési táblázatban. | Az ajánlás nyomán hozott intézkedések hozzáadott értéke megkérdőjelezhető.
  Bár a Bizottság végrehajtotta a 1. ajánlást (pontosítás és nyomon követés), az intézkedés nem foglalkozott a jelentésben azonosított, alapul szolgáló megállapításssal, amely szerint a technikai segítségnyújtásra fordított tagállami kiadások nagy része ténylegesen költségvetés-támogatást jelent”. A technikai segítségnyújtás általános igazgatási költségekre való felhasználása nem ellentétes az uniós rendeletekkel, ezért a Bizottság engedélyezi. A nyomon követés részeként e költségek megfelelő értékelése és a tagállamok egymás közötti összehasonlítása segíthet azon legjobb/legrosszabb gyakorlatok azonosításában, amelyeket fel kell tüntetni az útmutatóban és a tagállamok számára megfogalmazott ajánlásokban. |
| 4 | 93. bekezdés, 4. ajánlás | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság valamennyi tagállamra vonatkozóan azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy megfelelő teljesítményrendszert vezessenek be annak értékelésére, hogy a technikai segítségnyújtás milyen mértékben járul hozzá a szakpolitikához, és ezen belül a SMART célkitűzésekhez. | A Bizottság az ellenőrök rendelkezésére álló bizonyítékok szerint nem tett megfelelő lépéseket a bizottsági szintű teljesítménymérési keret létrehozásához. A Bizottság – a 2014–2020-as vidékfejlesztési program jóváhagyására vonatkozó, észrevételeket tartalmazó levelekben foglalt ajánlások révén – arra ösztönözte a tagállamokat, hogy határozzanak meg megfelelő mutatókat a technikai segítségnyújtásra vonatkozóan, ám ez nem kötelező. A Bizottság részéről nem állt rendelkezésre információ a tagállami szintű teljesítménymérési keret végrehajtásának állapotáról. Nagyon kevés kötelező ellenőrzési adat állt rendelkezésre, és ezeket a gyakorlatban nem használták. A nemzeti vidékfejlesztési hálózatra és az egyéb költségekre (amelyek a kapacitásépítésre irányuló technikai segítségnyújtásra is kiterjednek) vonatkozó mutatók – az ezekhez a tételekhez kapcsolódó kiadások viszonylagos nagyságát tekintve – nem kiegyensúlyozottak. |
| 05/2015. sz. különjelentés | Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén? | 3 | 100. bekezdés, 3. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A tőkeáttételi hatást jobban összehangolták az egyes célcsoportokkal a vidékfejlesztés terén, és ötszörös standard tőkeáttételt irányoztak elő az EBA új mezőgazdasági garanciakeretében (ami azt jelenti, hogy az uniós alap által befektetett 1 euro összesen 5 euro összegű befektetést jelent). Az alapok szigorúbb kezeléséhez és a kisebb mértékű túltőkésítéshez kapcsolódó megnövekedett rulírozó hatások. | A Bizottság nem határozott meg pontos célokat a rulírozó hatások tekintetében. A szigorúbb alapkezelés által a rulírozó hatásokra gyakorolt tényleges hosszú távú hatás továbbra is nyitott marad. |
| 06/2015. sz. különjelentés | Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritása és alkalmazása | 1 | 91. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | 2019 májusáig az ESMA (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) és a Bizottság Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága (DG FISMA) tagjaiból álló, árualapú származtatott termékekkel foglalkozó munkacsoport további tevékenységeket dolgozott ki. A Bizottság a MiFID félidős értékelése keretében 2020 elején újra fogja értékelni az azzal járó lehetséges kockázatokat, hogy a piacon kötelezően részt vevő kereskedők és a kisebb piaci szereplők mentesítést kapjanak a MiFID II alól tekintetében. | A kockázatértékelés eredményei még nem véglegesek és a lehetséges korrekciós intézkedések sem zárultak még le. |
| 4 | 92. bekezdés, 2. ajánlás | Néhány tekintetben megvalósult | A kibocsátáskereskedelmi rendszer jogi státuszának értékelése alapjául szolgáló tanulmányt 2018 decemberében véglegesítették és hagyták jóvá. Ez a tanulmány lehetővé tenné a Bizottság számára annak elemzését, hogy miként kell reagálnia. | A Bizottság még mindig nem elemezte a kibocsátási egységek jogi természetét, valamint azok előnyeit vagy hátrányait, ezért a Bizottságnak nincs tudomása arról, hogy szükség van a lehetséges intézkedések szükségességére és jellegére. |
| 5 | 93. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A MiFID II és a MAR alkalmazható, amely valamenny-i ETS kibocsátási egység státuszát pénzügyi eszközzé módosítja. Ez a jelentéstételi és adatgyűjtési folyamatra is kihat, amely megkönnyíti az adott ETS-tranzakciók ellenőrzését. Azzal, hogy a tagállamok többsége fordított adózást alkalmaz, csökken a héacsalás kockázata. | A Bizottság által az újonnan alkalmazandó MiFID II csomag tekintetében adott elemzés és reaktív (korrekciós) válasz még mindig várat magára. Emellett továbbra sem kerül sor határokon átnyúló koordinációra. |
| 6 | 93. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | A MiFID II irányelv szerinti megerősített ellenőrzési keret és az új, kibocsátásforgalmi-jegyzékekre vonatkozó rendelet tervezete. A Bizottság által a tagállamok számára biztosított fokozott és szisztematikus információcsere, iránymutatás és koordináció. | A jelenleg alkalmazásban lévő MiFID II csomagot az eredmények tekintetében értékelni kell. A Bizottság új, kibocsátásforgalmi jegyzékekre vonatkozó rendeletet fogadott el, és – a 2019. május 12-ig tartó jogszabályi ellenőrzési időszakot követően – jelenleg az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel előtt áll. A rendelet 2021-től lesz alkalmazandó, és csak ezt követően lehet értékelni. |
| 07/2015. sz. különjelentés | Uniós rendfenntartó misszió Afganisztánban: vegyes eredmények (EKSZ) | 2 | 85. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | Bizonyíték a nemzetközi szerződéssel megbízott és a kirendelt személyzet számára a kiküldés előtt nyújtott képzések tantervére. | Nincs bizonyíték a tanfolyamok tényleges meg-tartására. Nincs országspecifikus elem. Nincs bizonyíték a helyi alkalmazottak kiküldés előtti képzésére. |
| 6 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A személyzet helyi kultúrával kapcsolatos tudatosságának növelése speciális képzések révén. | A rendelkezésre álló bizonyítékok nem támasztják alá a helyi képzésvezetőknek/résztvevőknek szóló ajánlás végrehajtását. |
| 8 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A vizsgált szervezet szolgáltatott bizonyítékokat a mentorálási tevékenységekre irányuló igény felméréséről. | A mentorálási akták, részcélok és naplók esetében nem volt bizonyíték. |
| 9 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A távozó személyzet minden tagjának írásos tájékoztatást kell adnia az átadásról, külön iránymutatást adva a különböző célzott népességcsoportokra és helyzetekre. | Az átadásra vonatkozó, külön a mentoroknak készült iránymutatások nem szerepelnek az igazoló dokumentumok között. |
| 10 | 86. bekezdés, 3. ajánlás, f) pont | Néhány tekintetben megvalósult | Az EKSZ szigorúbb megközelítést vezetett be a misszió-végrehajtási tervek és az operatív tervezés/monitoring közötti kapcsolatok megerősítése érdekében. | A számvevők nem találtak konkrét utasításokat/bizonyítékokat a mentorálási tevékenységekkel való szinergiákra, valamint a projektcéloknak a MIP-mérföldkövekkel való egyértelmű összekapcsolására. |
| 12 | 88. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | Mind a Bizottság, mind az EKSZ javította a missziók lezárásával kapcsolatos kockázatokra vonatkozó iránymutatásait. A standard központi támogatás elemei már előkészületben vannak, illetve azokat részben bevezették (pl. missziótámogatási platform). | A KBVP-missziók méretének csökkentése és lezárása tekintetében még nem dolgoztak ki átfogó és közös EKSZ, illetve bizottsági stratégiát. Nem orvosolták azt a hiányosságot, hogy a misszió lezárási terveit csak három hónappal a mandátum operatív szakaszának vége előtt kell benyújtani. A meglévő iránymutatások nem kezelik átfogóan a leépítéssel és a lezárási folyamattal járó kockázatokat. |
| 13 | 88. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | A parancsnokság jobb támogatása: A Missziótámogatási platform, az Enterprise Resource Planning IT-rendszer, a szabványosított leltározási/számviteli rendszerek, a kapacitás növelését célzó „Warehouse II” projekt: ezek többek között biztosítják a méretgazdaságosságot. | Az ellenőrök nem találtak konkrét utasításokat/bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet elkerülni az eszközök felhalmozódását, és hogy az eszközök felhalmozásakor hogyan lehet megelőzni a pénzügyi kockázati kitettséget; nincs példa arra sem, hogy az EKSZ és a Bizottság időben központi utasításokat/bizonyítékot szolgáltatott volna a KBVP-misszióknak az eszközök felhalmozódásának elkerülése érdekében. |
| 08/2015. sz. különjelentés | Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire? | 1 | 68. bekezdés, 1. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság iránymutatást adott ki az operatív programok előzetes értékeléséről, az előzetes feltételrendszerről és a tematikus célkitűzésekről. Külön részletes iránymutatást is biztosított a pénzügyi eszközök előzetes értékeléséhez. | Mivel a mikrovállalkozók esetében nem létezik külön mutató, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan még mindig nem áll rendelkezésre információ arról, hogy a mikrovállalkozók mennyi támogatást kapnak. |
| 3 | 69. bekezdés, 3. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A 2014 és 2020 közötti időszakban a pénzügyi eszközök létrehozására vonatkozó követelmények között megfelelő intézkedések szerepelnek a konkrét piaci rések azonosításához és a megfelelő eszközök kialakításához.
  A Bizottságnak lehetősége van arra, hogy a monitoringbizottságokban tanácsadói minőségben való részvétele révén ajánlásokat fogalmazzon meg a műveletek kiválasztási kritériumairól és a program végrehajtása szempontjából lényeges egyéb kérdésekről. | Ami a támogatási rendszereket illeti, az ajánlás hatékony kezelése érdekében a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a monitoringbizottságokban megvitatott támogathatósági kritériumokat, és ténylegesen ki kell használnia az ajánlások megfogalmazásának lehetőségét. |
| 10/2015. sz. különjelentés | Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére | 1 | 99. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság naprakésszé tette az IMS-be történő besorolást, így az jelenleg 26 alkategóriát tartalmaz a közbeszerzési hibák tekintetében. Ezen túlmenően folyamatban van az elemzési eszköz felállításának előkészítése. Amint a kívánt adatábrát sikeresen tesztelték, az eszközt minden felhasználó rendelkezésére bocsátják. Az adatbázis elemzését már elvégezték, és az eredményeket benyújtották a nemzeti hatóságoknak. | Jelenleg az IMS-ben szereplő eseteknek csak az egynegyede tartalmaz részletes információt az alkategóriáról, ez azonban az új ügyek nyilvántartásba vételével és a régi ügyek lezárásával javulni fog. Az elemző eszköz és az IMS-rendszer és a tagállami adatbázisok közötti interfészek előrehaladott állapotban vannak, de még véglegesítésre várnak. |
| 6 | 102. bekezdés, 5. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | Egyes jogsértési eljárások és kifizetésmegszakítások kapcsán a közbeszerzéssel kapcsolatos rendszerszintű problémákra derült fény. A Bizottságnak továbbra is folyamodnia kell a kifizetések megszakításához és felfüggesztéséhez, amennyiben azt a közbeszerzések súlyos hiányosságai indokolják. | Ha a Bizottság által végzett jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzések súlyos, rendszeres hiányosságokat tárnak fel, akkor nettó pénzügyi korrekciókat kell végrehajtani azon közbeszerzési hibák tekintetében, amelyeket a tagállamok nem tártak fel és nem korrigáltak az elszámolások benyújtása előtt. 2018-ban a Bizottság megkezdte a szabályszerűségi ellenőrzések végrehajtását. |
| 7 | 105. bekezdés, 6. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | Az e-közbeszerzés szakaszai végrehajtásának javítása a tagállamokban. Az irányelv által előírt határidők betartása jó úton halad. | Az e-közbeszerzés további szakaszait az irányelvben előírtaknak megfelelően még végre kell hajtani (e-számlázás: 2019 áprilisáig).
  A Bizottságnak szorgalmaznia kell, hogy minden tagállam aktívan vegyen az ARACHNE adatbázisban, és használja azt. |
| 11/2015. sz. különjelentés | Megfelelően irányítja a Bizottság a halászati partnerségi megállapodásokat? | 2 | 90. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság szolgálatai támogatják, hogy a regionális szintű fenntartható halászati partnerségi megállapodásokban hasonló technikai rendelkezéseket alkalmazzanak. | Mivel azonban nincsenek dokumentált regionális stratégiák, azok bizottsági meghatározása és dokumentációja tekintetében még nem történt előrelépés. |
| 6 | 93. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) intézkedéseket tett az engedélyezési folyamat egyszerűsítésére, például a harmadik országbeli partnerrel folytatott közvetlen kommunikáció révén. | Az engedélyezési eljárás nyomon követésére vonatkozó jelenlegi eljárásokat azonban továbbra is hiányosságok jellemzik. További előrelépés szükséges az engedélyezési folyamat Bizottság általi monitoringja és nyomon követése tekintetében. |
| 12/2015. sz. különjelentés | A tudástranszfer- és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra | 2 | 94. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | A 1. intézkedésre vonatkozó útmutató dokumentumot frissítették és kiegészítették a képzési igények elemzéséről szóló bekezdéssel. | Az útmutató dokumentum nem elég részletes a képzési igények rendszeres elemzésének elvégzése tekintetében. |
| 4 | 94. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság naprakésszé tette a 2. intézkedésre vonatkozó iránymutató dokumentumot, azt külön bekezdéssel bővítette annak szükségességéről, hogy a tagállamok hozzanak létre tanácsadási szolgáltatásokat. | A Bizottság a monitoringbizottságokban és az éves felülvizsgálati üléseken nem követi nyomon, hogy a tagállamok megfelelnek-e a tanácsadási szolgáltatások létrehozásával kapcsolatos előírásnak. |
| 6 | 96. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | A 2. intézkedésre és a közbeszerzésre vonatkozó iránymutató dokumentumokat frissítették a házon belüli szolgáltatásnyújtásra vonatkozó információkkal. | A tagállami eljárások Bizottság általi nyomon követése – amelyet ajánlásunkban előírtunk – nem elegendő. |
| | | 7 | 98. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság végrehajtotta a költségek észszerűségére vonatkozó ellenőrzések szigorítására irányuló ajánlást, és az az ajánlás, hogy a Bizottság és a tagállamok működjenek együtt az eredményes irányító hatósági kontrollrendszerek biztosításában, különösen a csalás kockázatát és a projektköltségek észszerűségét illetően, a legtöbb tekintetben megvalósult. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság megfelelőségi tesztekkel kapcsolatos új, 2018 eleje óta alkalmazott ellenőrzőlistái révén szigorúbbá váltak a költségek észszerűségének ellenőrzései.
  Ezen túlmenően a Bizottság kiadta a tagállamok számára kidolgozott, „Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development” (Iránymutatás a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrollok és szankciók szabályairól) c. dokumentumot. Ennek 1. melléklete tartalmazza az általunk javasolt ellenőrzőlistát, amellyel értékelhető a vidékfejlesztési projektek költségkockázataival kapcsolatos kontrollrendszerek kialakítása. | A Bizottság kevés bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az irányító hatóságoknak további képzésben vettek volna részt a költségek észszerűségének kérdéséről, amikor az egyszerűsített költségelszámolási módszereket nem használják. Annak ellenére, hogy bizonyos célkitűzések közösek, a költségek észszerűségének ellenőrzése és az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása nem ugyanaz a kérdés. Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek a vidékfejlesztésre fordított kiadásoknak csak egy kis részére vonatkoznak (lásd: 11/2018 sz. különjelentés), ezért továbbra is szükség van arra, hogy az irányító hatóságok értékeljék a költségek észszerűségét. (A Bizottság az EVH platformján nem azonosított további bevált gyakorlatokat a költségek észszerűségének értékelésére szolgáló adminisztratív eljárások terén.) |
| 8 | 98. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság számos intézkedést hozott, többek között a partnerségi megállapodások bevezetését és jóváhagyását, valamint a 2014–2020-as programozási időszakban az előzőhöz képest szigorúbb megközelítés alkalmazását az uniós források kiegészítő jellegének biztosítására. | A szolgálatközi csoportok megvitatandó témái általános jellegűek, és nem terjednek ki az egyes programok intézkedéseire. Ezenfelül jelentésünk (16/2017 sz. különjelentés) a partnerségi megállapodásokat és a vidékfejlesztési programokat érintő hiányosságokat állapított meg az ágazatok egymás közötti komplementaritása és szinergiái tekintetében. |
| 10 | 100. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A 1. intézkedésre vonatkozó útmutató dokumentumot („Tudástranszfer és tájékoztatási tevékenységek”) a képzési igények elemzéséről szóló bekezdéssel frissítették. | A 1. intézkedésre vonatkozó, aktualizált útmutató dokumentum nem ad egyértelmű útmutatást a visszajelző eljárások tagállamok általi végrehajtásához. Noha ha a standard módszertan jelentésünkben szereplő példája magában foglalja a képzési programok értékelését is, ez nem szerepel az útmutató szövegében, és az általános értelmezés azt is jelentheti, hogy a módszertan csak az igények elemzésére szolgál. |
| | | 11 | 102. bekezdés, 5. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság megkezdte a szabályszerűségi ellenőrzések végzését a tudás és az innováció területén. | Számos tervezett ellenőrzésre a gyakorlatban nem került sor, és ennek lehetséges oka a kockázatelemzés alacsony pontszáma.
  Ellenőreink megállapították, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság az e területre vonatkozó különjelentésünk közzététele után megkezdte a tudásátadás és az innováció területén szabályszerűségi ellenőrzések lefolytatását. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016–2018. évi többéves munkaprogramja szerint (49. o.) azonban az 12/2015. sz. különjelentés előtti ellenőrzések elmaradásának magyarázata a 2007–2013-as programozási időszak alatti kiadások alacsony szintje.
  Nincs bizonyosság arra nézve, hogy a tudásátadás és a tanácsadási intézkedések kockázati profilját a Bizottság válaszában megállapított mértékben megemelték. |
| 13/2015. sz. különjelentés | A FLEGT cselekvési terv keretében a fakitermelő országoknak nyújtott uniós támogatás | 1 | 58. bekezdés, 1. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság kidolgozta a 2018 és 2022 közötti időszakra vonatkozó, az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó (FLEGT) általános munkatervet, amely a határidőket (céléveket), a felelős (EB és/vagy tagállami) felet és a várt eredményeket tartalmazza.
  Az Európai Bizottság egy külső szervezettel (CIFOR) olyan szerződést kötött, amely lehetővé tenné egy átfogó cselekvési terv, valamint a mutatókat, célértékeket és kiindulási értékeket tartalmazó monitoring- és értékelési rendszer létrehozását.
  A Bizottság jelenleg dolgozik egy a FLEGT elért eredményeit tartalmazó adatbázis létrehozásán, amely az önkéntes partnerségi megállapodást aláíró országok által elért haladást követi nyomon. | A munkaterv a 2016–2020-as időszak helyett a 2018–2022-es időszakra szól. A különböző időkeret hatással van a FLEGT program nyomon követésére és az arról való beszámolásra (lásd az 5. ajánlást).
  A munkaterv tervezete még nem kötelező erejű a Bizottság számára, mivel még nem hagyták jóvá teljes mértékben.
  Nem áll még rendelkezésre továbbá a célzott végrehajtó költségvetés sem, ami megnehezíti a teljesítmény nyomon követését és az elszámoltathatóságot. |
| 5 | 59. bekezdés, 5. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | Elkészült az előírt jelentéstétel alapjául szolgáló munkaterv. A FLEGT értékelése 2016-ban készült el, ami megfelelően helyettesíti az egyszerű eredményjelentést.
  A Bizottság tervei szerint a következő eredményjelentés 2019-ben készül el. A jelentésnek ki kell terjednie a munkaterv tevékenységeire, amelyek magukban foglalják az ajánlásunkban előírt fő jelentéstételi elemeket. | A munkatervet jelenleg még nem hagyták teljes mértékben jóvá. A 2018. évi eredményjelentés nem készült el a megadott határidőre. |
| 16/2015. sz. különjelentés | Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre van szükség | 4 | 117. bekezdés, 3. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság haladást ért el a jogi keret kidolgozása és végrehajtása tekintetében. | A végrehajtás még folyamatban van. A piac hatékonyságának hiányát még meg kell oldani. |
| 12 | 123. bekezdés, 7. ajánlás, b) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság eszközök felhasználásával modellezi az energiapiacokat, és folyamatosan javítja a költség-haszon elemzési módszereket. | A Bizottság részben elfogadta és végrehajtotta az ajánlást. A házon belül létrehozott elemzési és modellezési kapacitás megléte az erőforrásokra nézve jelentős következményekkel járhat akár a Bizottság, akár az ACER számára. |
| 13 | 123. bekezdés, 7. ajánlás, c) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság együttműködik az ENTSO-E-vel és az ENTSO-G-vel annak érdekében, hogy az EU belső energiapiaccal kapcsolatos infrastruktúra-tervezésekor felhasználják az igényfelmérésből származó információkat is. | Az ENTSO-k által benyújtandó új modell jóváhagyása folyamatban van. |
| 14 | 125. bekezdés, 8. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság finomította tervezési eljárásait és különösen a közös érdekű projektek rangsorolását és finanszírozását. | Az ENTSO-k által benyújtandó új modell jóváhagyása folyamatban van. |
| 15 | 126. bekezdés, 9. ajánlás | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság átvette az ajánlásban szereplő elképzelést. | A Bizottság nem tett jogalkotási javaslatokat. |
| 17/2015. sz. különjelentés | Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre | 2 | 84. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | Az európai strukturális és beruházási alapok jogi keretébe be kell építeni azt a követelményt, hogy az EU és az OP célkitűzéseivel kapcsolatos várható eredményesség tekintetében a kívánt hatásokat meg kell magyarázni (lásd a közös rendelkezésekről szóló rendelet 30. cikke). | Hiányosságok jellemezték az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégia módosításából eredő várható hatás indoklására vonatkozó követelmény alkalmazását. |
| 3 | 84. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | Néhány tekintetben megvalósult | Az operatív programok módosításai értékelésének következtetéseit (ideértve az operatív programnak az Európa 2020 stratégiához való hozzájárulását, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósítását, a várt eredményeket, a mutatókat és a teljesítménymérési keretet) igazoló ellenőrzőlista. | Az ellenőrzőlista nem dokumentálta a további eredmények észszerűségének elemzését. |
| 4 | 84. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont | Néhány tekintetben megvalósult | Az éves végrehajtási jelentések tartalmazzák a források átprogramozását/átcsoportosítását. | Az operatív program módosításaihoz kapcsolódó múltbeli és várható eredményesség az éves végrehajtási jelentésekben nem szerepel megfelelően. |
| 6 | 86. bekezdés, 3. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság által az éves végrehajtási jelentésekben közölt adatokra irányuló következetességi és hihetőségi ellenőrzéseket dokumentáló ellenőrzőlisták. A teljesítményadatok megbízhatóságának ellenőrzése a tervek szerint zajlik. | Nincs bizonyíték sem az éves végrehajtási jelentésekben szerepő adatok rendszeres megbízhatósági ellenőrzésére, sem az eseti kérések nyomán kapott információk ellenőrzésére. |
| 20/2015. sz. különjelentés | A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága | 1 | 74. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság technikai iránymutatást bocsátott ki az éves végrehajtási jelentésről. A Bizottság továbbá – a monitoringbizottság ülései révén – támogatja a tagállamokat az éves végrehajtási jelentésben történő adatszolgáltatásban. | Az arra irányuló javaslat, hogy a Bizottság a tagállamok éves végrehajtási jelentései révén végezzen monitoringot, még mindig folyamatban van, és végrehajtását csak a 2019. évi időközi értékelést követően lehet ellenőrizni. |
| 5 | 77. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság iránymutatást dolgozott ki annak érdekében, hogy ösztönözze a tagállamokat a további eredménymutatók meghatározására. | Mivel az iránymutatás nem kötelező erejű dokumentum a tagállamok számára, a Bizottság nem tud megbizonyosodni arról, hogy a tagállam milyen mértékben követte az iránymutatást és határozta meg a kiegészítő egyedi mutatókat. Az, hogy a Bizottság intézkedései biztosították-e a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó értékelések során a nem termelő beruházásokra irányuló ajánlott monitoringot vagy értékelést, csak a 2019. évi bővített éves végrehajtási jelentés értékelései alapján értékelhető. |
| 21/2015. sz. különjelentés | Az uniós fejlesztési és együttműködési fellépések eredményorientált megközelítésével kapcsolatos kockázatok vizsgálata | 1 | 83. bekezdés, 1. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | „A Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development” (Az EU felülvizsgált nemzetközi együttműködési és fejlesztési eredménykerete, összhangban a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend fenntartható fejlődési céljaival és a fejlesztéspolitikáról szóló új európai konszenzussal) című bizottsági szolgálati munkadokumentumot (SWD(2018) 444) 2018 októberében tették közzé, és az kifejezetten az eredményekhez kapcsolódó terminológiára vonatkozó mellékletet tartalmaz. | A hasznosulásellenőrzés idején még nem állt rendelkezésre az eredményekhez kapcsolódó alapvető fogalmakat és terminológiát tisztázó adatlapokkal kiegészített gyakorlati útmutató a nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos uniós beavatkozások kezeléséről. Emellett a kulcsfontosságú módszertani dokumentumokban továbbra is következetlenül alkalmazták a terminológiát. Például a Bizottság által az uniós fejlesztési tevékenységek értékelőinek rendelkezésére álló eszköztárban bemutatott ábra még mindig tartalmaz olyan fogalommeghatározásokat, amelyek nincsenek összhangban az eredménykeret kapcsán elfogadott terminológiával. Néhány az intézkedésekhez kapcsolódó dokumentumból továbbra is hiányoznak a célértékek és az alapértékek. |
| 2 | 83. bekezdés, 2. ajánlás | A legtöbb tekintetben megvalósult | A Bizottság számos intézkedést hozott annak biztosítása érdekében, hogy egyértelmű kapcsolatot hozzanak létre a fellépések és a várt eredmények között, beleértve a horizontális kérdéseket, nevezetesen az utasításokat és az intézkedéshez kapcsolódó dokumentumok kitöltésére vonatkozó sablont, valamint az eredményorientált monitoringra vonatkozó kézikönyv vonatkozó rendelkezéseit. | Néhány iránymutatás még kiegészítendő maradt, többek között egy gyakorlati útmutató a nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos uniós beavatkozások kezeléséről. |
| 22/2015. sz. különjelentés | A hitelminősítő intézetek uniós felügyelete megfelelően van kidolgozva, de még nem teljesen eredményes | 6 | 110. bekezdés, 6. ajánlás | Néhány tekintetben megvalósult | Az ESMA a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet alkalmazásáról szóló kérdések és válaszok naprakésszé tételekor azokat egy új, a hitelminősítések közzétételéről és prezentálásáról szóló szakasszal (V. rész) egészítette ki. | A folyamatban lévő konzultáció lezárása és végleges jelentés közzététele a hitelminősítések közzétételére vonatkozó követelményekről szóló iránymutatás kiadása céljából. |
| 7 | 110. bekezdés, 7. ajánlás | Néhány tekintetben megvalósult | A CEREP-rendszer és a RADAR jelentéstételi rendszer integrálása. Az integrációs folyamat során az ESMA felülvizsgálta a két rendszer minősítési szintű adatait, és javította a feltárt következetlenségeket, ezáltal javította az adatok minőségét. | Az ESMA által eddig elvégzett, a CEREP-re vonatkozó információk javítására irányuló munka ellenére az alábbi közzétételek még mindig nem állnak rendelkezésre: átlagos nemteljesítési ráták, átlagos átmeneti mátrixok, több lekérdezéses letöltések, információ és indokolás a jelentett adatokban előforduló múltbeli hibák korrekciói kapcsán, a módszerek változására vonatkozó információk. |
| 23/2015. sz. különjelentés | Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő | 12 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság továbbra is elvégzi a minimumkövetelmények értékelését azok megléte és jelentősége alapján, és értékeli a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások meglétét és megfelelőségét. | A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást. |
| 14 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság azonosította a lehetséges észszerűsítési lehetőségeket. | A Bizottság már tett konkrét lépéseket ennek az ajánlásnak a végrehajtása érdekében, és ezeket a nitrátirányelv (2020) és a víz-keretirányelv (2022) szerinti következő jelentéstételi folyamat során kell továbbvinnie. |
| 15 | 191. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság most készíti elő és tervezi, hogy ajánlásokat fogalmaz meg több tagállam számára azzal kapcsolatban, hogy a következő végrehajtási jelentésben a költségmegtérülések között szerepeljenek a környezetvédelmi és erőforrásköltségek is. | A közös végrehajtási stratégia keretében a tagállamok nemrégiben megállapodtak abban, hogy a víz-keretirányelv 9. cikkében meghatározott követelményekkel összhangban technikai jelentést dolgoznak ki a vízügyi szolgáltatások költségeinek megtérülésére vonatkozóan jelenleg alkalmazott megközelítésekről (többek között a diffúz szennyezés területén is). Ezen a területen meg kell vizsgálni az adatok és az információk iránti igényeket. E feladat elvégzésére a stratégiai koordinációs csoport irányítása alatt ad hoc gazdasági munkacsoport jön létre. Ez a feladat várhatóan 2020 végére fejeződik be (lásd: a közös végrehajtási stratégia 2019–2021. évi munkaprogramja). |
| 25/2015. sz. különjelentés | A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne | 2 | 101. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont | Néhány tekintetben megvalósult | Amint azt javasoltuk, a Bizottság annak biztosításával, hogy a vidékfejlesztési programokban hatékonyan szabályozzák a kiegészítő jelleget, ösztönözte a „talált pénz” hatás kockázatának csökkentésére vonatkozó bevált gyakorlatok elfogadását. A tagállami vidékfejlesztési programok jóváhagyása előtt a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság megküldte észrevételeit az irányító hatóságoknak, kérve, hogy ezeket vegyék figyelembe a későbbi verziókban. | A Bizottság nem adott ki külön útmutatót a „talált pénz” kockázatának csökkentésére, illetve arra vonatkozóan, hogy miként kerülhető el, hogy a vidékfejlesztési program forrásai egyszerűen más forrásokat váltson fel. Nincs bizonyíték arra, hogy a 2017–2020-as programok ténylegesen csökkentették a „talált pénz” hatást. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság ennek első értékelését a 2019. évi időközi értékelés alapján tervezi elvégezni. A Bizottságnak nincs bizonyítéka arra, hogy enyhítették annak kockázatát, hogy a nemzeti forrásokat az EMVA-forrásokkal helyettesítsék. |
| 4 | 101. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság tökéletesítette az uniós alapok komplementaritásának biztosítását célzó intézkedések vizsgálatát, egyrészt úgy, hogy e kérdések nagyobb figyelmet kapnak, másrészt az újonnan létrehozott partnerségi megállapodások segítségével. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság becslése szerint a programok 2019. évi időközi értékeléséből le lehetne vonni a programok eredményességét értékelő kezdeti következtetéseket, amint azt javasoltuk. | A jelenlegi programozási időszak különböző uniós alapjai közötti kiegészítő jelleg biztosítására irányuló intézkedések eredményessége még nem ismert. Az éves végrehajtási jelentések 2019-ben csak később állnak majd rendelkezésre. A 16/2017 sz. különjelentésünk a partnerségi megállapodásokat és a vidékfejlesztési programokat érintő hiányosságokat állapított meg az ágazatok közötti komplementaritás és szinergiák tekintetében. |
| 6 | 106. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont | A legtöbb tekintetben megvalósult | Végrehajtották azt az ajánlást, hogy a Bizottság szigorítsa a költségek észszerűségének ellenőrzését, azaz ajánlás, hogy a Bizottság és a tagállamok működjenek együtt az irányító hatóságok eredményes kontrollrendszereinek biztosításában, különösen ami a csalás kockázatát és a projektköltségek észszerűségét illeti, a legtöbb tekintetben megvalósult. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság megfelelőségi tesztekkel kapcsolatos új, 2018 eleje óta alkalmazott ellenőrzőlistái megbízhatóbbá tették a költségek észszerűségének ellenőrzését. Ezen túlmenően a Bizottság kiadta a tagállamok számára kidolgozott, „Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development” (Iránymutatás a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrollok és szankciók szabályairól) c. dokumentumot, amelynek 1. melléklete tartalmazza az általunk javasolt ellenőrzőlistát, amellyel értékelhető a vidékfejlesztési projektek költségkockázataival kapcsolatos kontrollrendszerek kialakítása. | A Bizottság a 2017. évi hasznosulásvizsgálatunk óta nem nyújtott be további, az irányító hatóságoknak a költségek észszerűségével kapcsolatban nyújtott képzésére vonatkozó bizonyítékokat. A Bizottság az EVH platformján belül nem talált további bevált gyakorlatot a költségek észszerűségének értékelésére szolgáló adminisztratív eljárásokkal kapcsolatban. |
| | | 9 | 109. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont | Néhány tekintetben megvalósult | A Bizottság az Európai Vidékfejlesztési Hálózat honlapján és az értékelési helpdesken keresztül iránymutatást adott az irányító hatóságoknak a vidékfejlesztési programok értékeléséről. | A teljesítménymutatóknak és a program eredményeinek értékeléséhez szükséges adatok gyűjtése általában még mindig nem elegendő. A hasznosulásellenőrzésre adott bizottsági válasz szerint a Bizottság 2019-ben értékelni kívánja „a CMEF által előirányzott értékelések során a támogatás hatékonyságára és eredményességére vonatkozó következtetések levonását lehetővé tevő információkat”. |

Különjelentés

Különjelentés címe

Különjelentés száma

Bekezdés

Számvevőszék végső értékelése

Javítások/fejlesztések

Hiányosságok

01/2015. sz. különjelentés

Belvízi szállítás Európában: 2001 óta nem történt jelentős javulás a modális részesedés és a hajózhatóság feltételeinek terén

2

52. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A CEF pályázati felhívásaira vonatkozó odaítélési kritériumok, beleértve azokat is, amelyek elsőbbséget biztosítanak az IWW számára, a javasolt intézkedések relevanciájára, érettségére, hatására és minőségére vonatkoznak.

Az európai strukturális és beruházási alapok forrásait illetően nincs javulás. A Bizottság nem írhatja elő relevánsabb vagy előrehaladottabb projektek kiválasztását a tagállamok számára. A Bizottság nem összpontosít olyan projektek finanszírozására, amelyeknél előrehaladott tervek léteznek a szűk keresztmetszetek felszámolására.

3

54. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság tanulmányokat folytat a vízi közlekedés potenciáljával kapcsolatban. A CNC éves munkatervei információkat tartalmaznak a belvízi hajózás lehetséges előnyeiről.

Nincs bizonyíték arra, hogy a tagállamok eredményes koordinációst valósítanának meg.

4

54. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A CNC éves munkatervét az tagállamokkal véglegesítik, figyelembe véve a tőlük és az érdekelt felektől kapott legfrissebb információkat, valamint a legutóbbi pályázati felhívások eredményeit.

Nincs bizonyíték arra, hogy a Bizottság és a tagállamok megállapodtak-e konkrét és megvalósítható célkitűzések és pontos részcélok meghatározásában a folyosókon a szűk keresztmetszetek felszámolására, sem a különböző tagállamok közötti hatékony koordináció meglétére, illetve arra, hogy a CNC elfogadott éves munkatervei végrehajthatók-e.

02/2015. sz. különjelentés

Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez

6

110. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A 2000 LE-nél nagyobb agglomerációk esetében a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 17. cikk szerinti adatszolgáltatás új formátuma információt nyújt a megfelelés eléréséhez szükséges beruházások előrejelzéséről.

Ilyen információkat a 2000 LE-nél kisebb agglomerációkra vonatkozóan nem gyűjtöttek.

10

115. bekezdés, 3. ajánlás, c) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

Külön tanulmány készült. A következő ajánlásokat jelenleg a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv (UWWTD) értékelése keretében vizsgálják.

A Környezetvédelmi Főigazgatóságnak az ajánlásunkkal kapcsolatos következtetése, azaz a túlfolyások kötelező mérésének szükségessége még mindig függőben van.

11

115. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont

Néhány tekintetben megvalósult

Javult a költség-haszon elemzés minősége, ami néhány esetben lehetővé tette a túlméretezett szennyvíztisztító-üzemek csökkentését.

Továbbra is fennáll a túlméretezett szennyvíztisztító telepek kockázata.

14

117. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

2016 márciusában a Bizottság elfogadta a termésnövelő termékekről szóló rendeletre irányuló javaslatot.

A termésnövelő termékekről szóló rendelet felülvizsgált változatának elfogadása még folyamatban van. A szennyvíziszapnak a műtrágyák jegyzékébe való felvétele egy folyamatban lévő műszaki vizsgálat eredményétől függ.

04/2015. sz. különjelentés

Mennyiben járult hozzá a technikai segítségnyújtás a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szakpolitika végrehajtásához?

1

90. bekezdés, 1. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság hivatalosan is végrehajtotta az ajánlást. A technikai segítségnyújtás alkalmazási körének és alkalmazásának tisztázása érdekében a Bizottság útmutatót adott ki a tagállamok számára. A (nemzeti vidékfejlesztési hálózatoktól eltérő) technikai segítségnyújtás tagállami végrehajtásának nyomon követése érdekében a Bizottság (a Számvevőszék ajánlása nyomán) bevezette, hogy az adatszolgáltatás külön táblázatban történjen egyrészt az adminisztratív, másrészt az egyéb költségek tekintetében.

Útmutató a tagállamok számára a technikai segítségnyújtás alkalmazási körére és elszámolható költségeire vonatkozóan. A Bizottság bevezette az adminisztratív és egyéb költségek javasolt szétosztását a technikai segítségnyújtási nyomonkövetési táblázatban.

Az ajánlás nyomán hozott intézkedések hozzáadott értéke megkérdőjelezhető.

Bár a Bizottság végrehajtotta a 1. ajánlást (pontosítás és nyomon követés), az intézkedés nem foglalkozott a jelentésben azonosított, alapul szolgáló megállapításssal, amely szerint a technikai segítségnyújtásra fordított tagállami kiadások nagy része ténylegesen költségvetés-támogatást jelent”. A technikai segítségnyújtás általános igazgatási költségekre való felhasználása nem ellentétes az uniós rendeletekkel, ezért a Bizottság engedélyezi. A nyomon követés részeként e költségek megfelelő értékelése és a tagállamok egymás közötti összehasonlítása segíthet azon legjobb/legrosszabb gyakorlatok azonosításában, amelyeket fel kell tüntetni az útmutatóban és a tagállamok számára megfogalmazott ajánlásokban.

4

93. bekezdés, 4. ajánlás

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság valamennyi tagállamra vonatkozóan azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy megfelelő teljesítményrendszert vezessenek be annak értékelésére, hogy a technikai segítségnyújtás milyen mértékben járul hozzá a szakpolitikához, és ezen belül a SMART célkitűzésekhez.

A Bizottság az ellenőrök rendelkezésére álló bizonyítékok szerint nem tett megfelelő lépéseket a bizottsági szintű teljesítménymérési keret létrehozásához. A Bizottság – a 2014–2020-as vidékfejlesztési program jóváhagyására vonatkozó, észrevételeket tartalmazó levelekben foglalt ajánlások révén – arra ösztönözte a tagállamokat, hogy határozzanak meg megfelelő mutatókat a technikai segítségnyújtásra vonatkozóan, ám ez nem kötelező. A Bizottság részéről nem állt rendelkezésre információ a tagállami szintű teljesítménymérési keret végrehajtásának állapotáról. Nagyon kevés kötelező ellenőrzési adat állt rendelkezésre, és ezeket a gyakorlatban nem használták. A nemzeti vidékfejlesztési hálózatra és az egyéb költségekre (amelyek a kapacitásépítésre irányuló technikai segítségnyújtásra is kiterjednek) vonatkozó mutatók – az ezekhez a tételekhez kapcsolódó kiadások viszonylagos nagyságát tekintve – nem kiegyensúlyozottak.

05/2015. sz. különjelentés

Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén?

3

100. bekezdés, 3. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A tőkeáttételi hatást jobban összehangolták az egyes célcsoportokkal a vidékfejlesztés terén, és ötszörös standard tőkeáttételt irányoztak elő az EBA új mezőgazdasági garanciakeretében (ami azt jelenti, hogy az uniós alap által befektetett 1 euro összesen 5 euro összegű befektetést jelent). Az alapok szigorúbb kezeléséhez és a kisebb mértékű túltőkésítéshez kapcsolódó megnövekedett rulírozó hatások.

A Bizottság nem határozott meg pontos célokat a rulírozó hatások tekintetében. A szigorúbb alapkezelés által a rulírozó hatásokra gyakorolt tényleges hosszú távú hatás továbbra is nyitott marad.

06/2015. sz. különjelentés

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritása és alkalmazása

1

91. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

2019 májusáig az ESMA (Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság) és a Bizottság Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága (DG FISMA) tagjaiból álló, árualapú származtatott termékekkel foglalkozó munkacsoport további tevékenységeket dolgozott ki. A Bizottság a MiFID félidős értékelése keretében 2020 elején újra fogja értékelni az azzal járó lehetséges kockázatokat, hogy a piacon kötelezően részt vevő kereskedők és a kisebb piaci szereplők mentesítést kapjanak a MiFID II alól tekintetében.

A kockázatértékelés eredményei még nem véglegesek és a lehetséges korrekciós intézkedések sem zárultak még le.

4

92. bekezdés, 2. ajánlás

Néhány tekintetben megvalósult

A kibocsátáskereskedelmi rendszer jogi státuszának értékelése alapjául szolgáló tanulmányt 2018 decemberében véglegesítették és hagyták jóvá. Ez a tanulmány lehetővé tenné a Bizottság számára annak elemzését, hogy miként kell reagálnia.

A Bizottság még mindig nem elemezte a kibocsátási egységek jogi természetét, valamint azok előnyeit vagy hátrányait, ezért a Bizottságnak nincs tudomása arról, hogy szükség van a lehetséges intézkedések szükségességére és jellegére.

5

93. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A MiFID II és a MAR alkalmazható, amely valamenny-i ETS kibocsátási egység státuszát pénzügyi eszközzé módosítja. Ez a jelentéstételi és adatgyűjtési folyamatra is kihat, amely megkönnyíti az adott ETS-tranzakciók ellenőrzését. Azzal, hogy a tagállamok többsége fordított adózást alkalmaz, csökken a héacsalás kockázata.

A Bizottság által az újonnan alkalmazandó MiFID II csomag tekintetében adott elemzés és reaktív (korrekciós) válasz még mindig várat magára. Emellett továbbra sem kerül sor határokon átnyúló koordinációra.

6

93. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

A MiFID II irányelv szerinti megerősített ellenőrzési keret és az új, kibocsátásforgalmi-jegyzékekre vonatkozó rendelet tervezete. A Bizottság által a tagállamok számára biztosított fokozott és szisztematikus információcsere, iránymutatás és koordináció.

A jelenleg alkalmazásban lévő MiFID II csomagot az eredmények tekintetében értékelni kell. A Bizottság új, kibocsátásforgalmi jegyzékekre vonatkozó rendeletet fogadott el, és – a 2019. május 12-ig tartó jogszabályi ellenőrzési időszakot követően – jelenleg az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel előtt áll. A rendelet 2021-től lesz alkalmazandó, és csak ezt követően lehet értékelni.

07/2015. sz. különjelentés

Uniós rendfenntartó misszió Afganisztánban: vegyes eredmények (EKSZ)

2

85. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

Bizonyíték a nemzetközi szerződéssel megbízott és a kirendelt személyzet számára a kiküldés előtt nyújtott képzések tantervére.

Nincs bizonyíték a tanfolyamok tényleges meg-tartására. Nincs országspecifikus elem. Nincs bizonyíték a helyi alkalmazottak kiküldés előtti képzésére.

6

86. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A személyzet helyi kultúrával kapcsolatos tudatosságának növelése speciális képzések révén.

A rendelkezésre álló bizonyítékok nem támasztják alá a helyi képzésvezetőknek/résztvevőknek szóló ajánlás végrehajtását.

8

86. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A vizsgált szervezet szolgáltatott bizonyítékokat a mentorálási tevékenységekre irányuló igény felméréséről.

A mentorálási akták, részcélok és naplók esetében nem volt bizonyíték.

9

86. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A távozó személyzet minden tagjának írásos tájékoztatást kell adnia az átadásról, külön iránymutatást adva a különböző célzott népességcsoportokra és helyzetekre.

Az átadásra vonatkozó, külön a mentoroknak készült iránymutatások nem szerepelnek az igazoló dokumentumok között.

10

86. bekezdés, 3. ajánlás, f) pont

Néhány tekintetben megvalósult

Az EKSZ szigorúbb megközelítést vezetett be a misszió-végrehajtási tervek és az operatív tervezés/monitoring közötti kapcsolatok megerősítése érdekében.

A számvevők nem találtak konkrét utasításokat/bizonyítékokat a mentorálási tevékenységekkel való szinergiákra, valamint a projektcéloknak a MIP-mérföldkövekkel való egyértelmű összekapcsolására.

12

88. bekezdés, 5. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

Mind a Bizottság, mind az EKSZ javította a missziók lezárásával kapcsolatos kockázatokra vonatkozó iránymutatásait. A standard központi támogatás elemei már előkészületben vannak, illetve azokat részben bevezették (pl. missziótámogatási platform).

A KBVP-missziók méretének csökkentése és lezárása tekintetében még nem dolgoztak ki átfogó és közös EKSZ, illetve bizottsági stratégiát. Nem orvosolták azt a hiányosságot, hogy a misszió lezárási terveit csak három hónappal a mandátum operatív szakaszának vége előtt kell benyújtani. A meglévő iránymutatások nem kezelik átfogóan a leépítéssel és a lezárási folyamattal járó kockázatokat.

13

88. bekezdés, 5. ajánlás, b) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

A parancsnokság jobb támogatása: A Missziótámogatási platform, az Enterprise Resource Planning IT-rendszer, a szabványosított leltározási/számviteli rendszerek, a kapacitás növelését célzó „Warehouse II” projekt: ezek többek között biztosítják a méretgazdaságosságot.

Az ellenőrök nem találtak konkrét utasításokat/bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet elkerülni az eszközök felhalmozódását, és hogy az eszközök felhalmozásakor hogyan lehet megelőzni a pénzügyi kockázati kitettséget; nincs példa arra sem, hogy az EKSZ és a Bizottság időben központi utasításokat/bizonyítékot szolgáltatott volna a KBVP-misszióknak az eszközök felhalmozódásának elkerülése érdekében.

08/2015. sz. különjelentés

Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire?

1

68. bekezdés, 1. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság iránymutatást adott ki az operatív programok előzetes értékeléséről, az előzetes feltételrendszerről és a tematikus célkitűzésekről. Külön részletes iránymutatást is biztosított a pénzügyi eszközök előzetes értékeléséhez.

Mivel a mikrovállalkozók esetében nem létezik külön mutató, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan még mindig nem áll rendelkezésre információ arról, hogy a mikrovállalkozók mennyi támogatást kapnak.

3

69. bekezdés, 3. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A 2014 és 2020 közötti időszakban a pénzügyi eszközök létrehozására vonatkozó követelmények között megfelelő intézkedések szerepelnek a konkrét piaci rések azonosításához és a megfelelő eszközök kialakításához.

A Bizottságnak lehetősége van arra, hogy a monitoringbizottságokban tanácsadói minőségben való részvétele révén ajánlásokat fogalmazzon meg a műveletek kiválasztási kritériumairól és a program végrehajtása szempontjából lényeges egyéb kérdésekről.

Ami a támogatási rendszereket illeti, az ajánlás hatékony kezelése érdekében a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a monitoringbizottságokban megvitatott támogathatósági kritériumokat, és ténylegesen ki kell használnia az ajánlások megfogalmazásának lehetőségét.

10/2015. sz. különjelentés

Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére

1

99. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság naprakésszé tette az IMS-be történő besorolást, így az jelenleg 26 alkategóriát tartalmaz a közbeszerzési hibák tekintetében. Ezen túlmenően folyamatban van az elemzési eszköz felállításának előkészítése. Amint a kívánt adatábrát sikeresen tesztelték, az eszközt minden felhasználó rendelkezésére bocsátják. Az adatbázis elemzését már elvégezték, és az eredményeket benyújtották a nemzeti hatóságoknak.

Jelenleg az IMS-ben szereplő eseteknek csak az egynegyede tartalmaz részletes információt az alkategóriáról, ez azonban az új ügyek nyilvántartásba vételével és a régi ügyek lezárásával javulni fog. Az elemző eszköz és az IMS-rendszer és a tagállami adatbázisok közötti interfészek előrehaladott állapotban vannak, de még véglegesítésre várnak.

6

102. bekezdés, 5. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

Egyes jogsértési eljárások és kifizetésmegszakítások kapcsán a közbeszerzéssel kapcsolatos rendszerszintű problémákra derült fény. A Bizottságnak továbbra is folyamodnia kell a kifizetések megszakításához és felfüggesztéséhez, amennyiben azt a közbeszerzések súlyos hiányosságai indokolják.

Ha a Bizottság által végzett jogszerűségi és szabályszerűségi ellenőrzések súlyos, rendszeres hiányosságokat tárnak fel, akkor nettó pénzügyi korrekciókat kell végrehajtani azon közbeszerzési hibák tekintetében, amelyeket a tagállamok nem tártak fel és nem korrigáltak az elszámolások benyújtása előtt. 2018-ban a Bizottság megkezdte a szabályszerűségi ellenőrzések végrehajtását.

7

105. bekezdés, 6. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

Az e-közbeszerzés szakaszai végrehajtásának javítása a tagállamokban. Az irányelv által előírt határidők betartása jó úton halad.

Az e-közbeszerzés további szakaszait az irányelvben előírtaknak megfelelően még végre kell hajtani (e-számlázás: 2019 áprilisáig).

A Bizottságnak szorgalmaznia kell, hogy minden tagállam aktívan vegyen az ARACHNE adatbázisban, és használja azt.

11/2015. sz. különjelentés

Megfelelően irányítja a Bizottság a halászati partnerségi megállapodásokat?

2

90. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság szolgálatai támogatják, hogy a regionális szintű fenntartható halászati partnerségi megállapodásokban hasonló technikai rendelkezéseket alkalmazzanak.

Mivel azonban nincsenek dokumentált regionális stratégiák, azok bizottsági meghatározása és dokumentációja tekintetében még nem történt előrelépés.

6

93. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) intézkedéseket tett az engedélyezési folyamat egyszerűsítésére, például a harmadik országbeli partnerrel folytatott közvetlen kommunikáció révén.

Az engedélyezési eljárás nyomon követésére vonatkozó jelenlegi eljárásokat azonban továbbra is hiányosságok jellemzik. További előrelépés szükséges az engedélyezési folyamat Bizottság általi monitoringja és nyomon követése tekintetében.

12/2015. sz. különjelentés

A tudástranszfer- és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra

2

94. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

A 1. intézkedésre vonatkozó útmutató dokumentumot frissítették és kiegészítették a képzési igények elemzéséről szóló bekezdéssel.

Az útmutató dokumentum nem elég részletes a képzési igények rendszeres elemzésének elvégzése tekintetében.

4

94. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság naprakésszé tette a 2. intézkedésre vonatkozó iránymutató dokumentumot, azt külön bekezdéssel bővítette annak szükségességéről, hogy a tagállamok hozzanak létre tanácsadási szolgáltatásokat.

A Bizottság a monitoringbizottságokban és az éves felülvizsgálati üléseken nem követi nyomon, hogy a tagállamok megfelelnek-e a tanácsadási szolgáltatások létrehozásával kapcsolatos előírásnak.

6

96. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

A 2. intézkedésre és a közbeszerzésre vonatkozó iránymutató dokumentumokat frissítették a házon belüli szolgáltatásnyújtásra vonatkozó információkkal.

A tagállami eljárások Bizottság általi nyomon követése – amelyet ajánlásunkban előírtunk – nem elegendő.

7

98. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság végrehajtotta a költségek észszerűségére vonatkozó ellenőrzések szigorítására irányuló ajánlást, és az az ajánlás, hogy a Bizottság és a tagállamok működjenek együtt az eredményes irányító hatósági kontrollrendszerek biztosításában, különösen a csalás kockázatát és a projektköltségek észszerűségét illetően, a legtöbb tekintetben megvalósult. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság megfelelőségi tesztekkel kapcsolatos új, 2018 eleje óta alkalmazott ellenőrzőlistái révén szigorúbbá váltak a költségek észszerűségének ellenőrzései.

Ezen túlmenően a Bizottság kiadta a tagállamok számára kidolgozott, „Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development” (Iránymutatás a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrollok és szankciók szabályairól) c. dokumentumot. Ennek 1. melléklete tartalmazza az általunk javasolt ellenőrzőlistát, amellyel értékelhető a vidékfejlesztési projektek költségkockázataival kapcsolatos kontrollrendszerek kialakítása.

A Bizottság kevés bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az irányító hatóságoknak további képzésben vettek volna részt a költségek észszerűségének kérdéséről, amikor az egyszerűsített költségelszámolási módszereket nem használják. Annak ellenére, hogy bizonyos célkitűzések közösek, a költségek észszerűségének ellenőrzése és az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása nem ugyanaz a kérdés. Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek a vidékfejlesztésre fordított kiadásoknak csak egy kis részére vonatkoznak (lásd: 11/2018 sz. különjelentés), ezért továbbra is szükség van arra, hogy az irányító hatóságok értékeljék a költségek észszerűségét. (A Bizottság az EVH platformján nem azonosított további bevált gyakorlatokat a költségek észszerűségének értékelésére szolgáló adminisztratív eljárások terén.)

8

98. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság számos intézkedést hozott, többek között a partnerségi megállapodások bevezetését és jóváhagyását, valamint a 2014–2020-as programozási időszakban az előzőhöz képest szigorúbb megközelítés alkalmazását az uniós források kiegészítő jellegének biztosítására.

A szolgálatközi csoportok megvitatandó témái általános jellegűek, és nem terjednek ki az egyes programok intézkedéseire. Ezenfelül jelentésünk (16/2017 sz. különjelentés) a partnerségi megállapodásokat és a vidékfejlesztési programokat érintő hiányosságokat állapított meg az ágazatok egymás közötti komplementaritása és szinergiái tekintetében.

10

100. bekezdés, 4. ajánlás, b) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A 1. intézkedésre vonatkozó útmutató dokumentumot („Tudástranszfer és tájékoztatási tevékenységek”) a képzési igények elemzéséről szóló bekezdéssel frissítették.

A 1. intézkedésre vonatkozó, aktualizált útmutató dokumentum nem ad egyértelmű útmutatást a visszajelző eljárások tagállamok általi végrehajtásához. Noha ha a standard módszertan jelentésünkben szereplő példája magában foglalja a képzési programok értékelését is, ez nem szerepel az útmutató szövegében, és az általános értelmezés azt is jelentheti, hogy a módszertan csak az igények elemzésére szolgál.

11

102. bekezdés, 5. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság megkezdte a szabályszerűségi ellenőrzések végzését a tudás és az innováció területén.

Számos tervezett ellenőrzésre a gyakorlatban nem került sor, és ennek lehetséges oka a kockázatelemzés alacsony pontszáma.

Ellenőreink megállapították, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság az e területre vonatkozó különjelentésünk közzététele után megkezdte a tudásátadás és az innováció területén szabályszerűségi ellenőrzések lefolytatását. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016–2018. évi többéves munkaprogramja szerint (49. o.) azonban az 12/2015. sz. különjelentés előtti ellenőrzések elmaradásának magyarázata a 2007–2013-as programozási időszak alatti kiadások alacsony szintje.

Nincs bizonyosság arra nézve, hogy a tudásátadás és a tanácsadási intézkedések kockázati profilját a Bizottság válaszában megállapított mértékben megemelték.

13/2015. sz. különjelentés

A FLEGT cselekvési terv keretében a fakitermelő országoknak nyújtott uniós támogatás

1

58. bekezdés, 1. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság kidolgozta a 2018 és 2022 közötti időszakra vonatkozó, az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó (FLEGT) általános munkatervet, amely a határidőket (céléveket), a felelős (EB és/vagy tagállami) felet és a várt eredményeket tartalmazza.

Az Európai Bizottság egy külső szervezettel (CIFOR) olyan szerződést kötött, amely lehetővé tenné egy átfogó cselekvési terv, valamint a mutatókat, célértékeket és kiindulási értékeket tartalmazó monitoring- és értékelési rendszer létrehozását.

A Bizottság jelenleg dolgozik egy a FLEGT elért eredményeit tartalmazó adatbázis létrehozásán, amely az önkéntes partnerségi megállapodást aláíró országok által elért haladást követi nyomon.

A munkaterv a 2016–2020-as időszak helyett a 2018–2022-es időszakra szól. A különböző időkeret hatással van a FLEGT program nyomon követésére és az arról való beszámolásra (lásd az 5. ajánlást).

A munkaterv tervezete még nem kötelező erejű a Bizottság számára, mivel még nem hagyták jóvá teljes mértékben.

Nem áll még rendelkezésre továbbá a célzott végrehajtó költségvetés sem, ami megnehezíti a teljesítmény nyomon követését és az elszámoltathatóságot.

5

59. bekezdés, 5. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

Elkészült az előírt jelentéstétel alapjául szolgáló munkaterv. A FLEGT értékelése 2016-ban készült el, ami megfelelően helyettesíti az egyszerű eredményjelentést.

A Bizottság tervei szerint a következő eredményjelentés 2019-ben készül el. A jelentésnek ki kell terjednie a munkaterv tevékenységeire, amelyek magukban foglalják az ajánlásunkban előírt fő jelentéstételi elemeket.

A munkatervet jelenleg még nem hagyták teljes mértékben jóvá. A 2018. évi eredményjelentés nem készült el a megadott határidőre.

16/2015. sz. különjelentés

Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre van szükség

4

117. bekezdés, 3. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság haladást ért el a jogi keret kidolgozása és végrehajtása tekintetében.

A végrehajtás még folyamatban van. A piac hatékonyságának hiányát még meg kell oldani.

12

123. bekezdés, 7. ajánlás, b) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság eszközök felhasználásával modellezi az energiapiacokat, és folyamatosan javítja a költség-haszon elemzési módszereket.

A Bizottság részben elfogadta és végrehajtotta az ajánlást. A házon belül létrehozott elemzési és modellezési kapacitás megléte az erőforrásokra nézve jelentős következményekkel járhat akár a Bizottság, akár az ACER számára.

13

123. bekezdés, 7. ajánlás, c) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság együttműködik az ENTSO-E-vel és az ENTSO-G-vel annak érdekében, hogy az EU belső energiapiaccal kapcsolatos infrastruktúra-tervezésekor felhasználják az igényfelmérésből származó információkat is.

Az ENTSO-k által benyújtandó új modell jóváhagyása folyamatban van.

14

125. bekezdés, 8. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság finomította tervezési eljárásait és különösen a közös érdekű projektek rangsorolását és finanszírozását.

Az ENTSO-k által benyújtandó új modell jóváhagyása folyamatban van.

15

126. bekezdés, 9. ajánlás

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság átvette az ajánlásban szereplő elképzelést.

A Bizottság nem tett jogalkotási javaslatokat.

17/2015. sz. különjelentés

Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre

2

84. bekezdés, 2. ajánlás, a) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

Az európai strukturális és beruházási alapok jogi keretébe be kell építeni azt a követelményt, hogy az EU és az OP célkitűzéseivel kapcsolatos várható eredményesség tekintetében a kívánt hatásokat meg kell magyarázni (lásd a közös rendelkezésekről szóló rendelet 30. cikke).

Hiányosságok jellemezték az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégia módosításából eredő várható hatás indoklására vonatkozó követelmény alkalmazását.

3

84. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

Néhány tekintetben megvalósult

Az operatív programok módosításai értékelésének következtetéseit (ideértve az operatív programnak az Európa 2020 stratégiához való hozzájárulását, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósítását, a várt eredményeket, a mutatókat és a teljesítménymérési keretet) igazoló ellenőrzőlista.

Az ellenőrzőlista nem dokumentálta a további eredmények észszerűségének elemzését.

4

84. bekezdés, 2. ajánlás, c) pont

Néhány tekintetben megvalósult

Az éves végrehajtási jelentések tartalmazzák a források átprogramozását/átcsoportosítását.

Az operatív program módosításaihoz kapcsolódó múltbeli és várható eredményesség az éves végrehajtási jelentésekben nem szerepel megfelelően.

6

86. bekezdés, 3. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság által az éves végrehajtási jelentésekben közölt adatokra irányuló következetességi és hihetőségi ellenőrzéseket dokumentáló ellenőrzőlisták. A teljesítményadatok megbízhatóságának ellenőrzése a tervek szerint zajlik.

Nincs bizonyíték sem az éves végrehajtási jelentésekben szerepő adatok rendszeres megbízhatósági ellenőrzésére, sem az eseti kérések nyomán kapott információk ellenőrzésére.

20/2015. sz. különjelentés

A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága

1

74. bekezdés, 1. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság technikai iránymutatást bocsátott ki az éves végrehajtási jelentésről. A Bizottság továbbá – a monitoringbizottság ülései révén – támogatja a tagállamokat az éves végrehajtási jelentésben történő adatszolgáltatásban.

Az arra irányuló javaslat, hogy a Bizottság a tagállamok éves végrehajtási jelentései révén végezzen monitoringot, még mindig folyamatban van, és végrehajtását csak a 2019. évi időközi értékelést követően lehet ellenőrizni.

5

77. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság iránymutatást dolgozott ki annak érdekében, hogy ösztönözze a tagállamokat a további eredménymutatók meghatározására.

Mivel az iránymutatás nem kötelező erejű dokumentum a tagállamok számára, a Bizottság nem tud megbizonyosodni arról, hogy a tagállam milyen mértékben követte az iránymutatást és határozta meg a kiegészítő egyedi mutatókat. Az, hogy a Bizottság intézkedései biztosították-e a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó értékelések során a nem termelő beruházásokra irányuló ajánlott monitoringot vagy értékelést, csak a 2019. évi bővített éves végrehajtási jelentés értékelései alapján értékelhető.

21/2015. sz. különjelentés

Az uniós fejlesztési és együttműködési fellépések eredményorientált megközelítésével kapcsolatos kockázatok vizsgálata

1

83. bekezdés, 1. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

„A Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development” (Az EU felülvizsgált nemzetközi együttműködési és fejlesztési eredménykerete, összhangban a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend fenntartható fejlődési céljaival és a fejlesztéspolitikáról szóló új európai konszenzussal) című bizottsági szolgálati munkadokumentumot (SWD(2018) 444) 2018 októberében tették közzé, és az kifejezetten az eredményekhez kapcsolódó terminológiára vonatkozó mellékletet tartalmaz.

A hasznosulásellenőrzés idején még nem állt rendelkezésre az eredményekhez kapcsolódó alapvető fogalmakat és terminológiát tisztázó adatlapokkal kiegészített gyakorlati útmutató a nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos uniós beavatkozások kezeléséről. Emellett a kulcsfontosságú módszertani dokumentumokban továbbra is következetlenül alkalmazták a terminológiát. Például a Bizottság által az uniós fejlesztési tevékenységek értékelőinek rendelkezésére álló eszköztárban bemutatott ábra még mindig tartalmaz olyan fogalommeghatározásokat, amelyek nincsenek összhangban az eredménykeret kapcsán elfogadott terminológiával. Néhány az intézkedésekhez kapcsolódó dokumentumból továbbra is hiányoznak a célértékek és az alapértékek.

2

83. bekezdés, 2. ajánlás

A legtöbb tekintetben megvalósult

A Bizottság számos intézkedést hozott annak biztosítása érdekében, hogy egyértelmű kapcsolatot hozzanak létre a fellépések és a várt eredmények között, beleértve a horizontális kérdéseket, nevezetesen az utasításokat és az intézkedéshez kapcsolódó dokumentumok kitöltésére vonatkozó sablont, valamint az eredményorientált monitoringra vonatkozó kézikönyv vonatkozó rendelkezéseit.

Néhány iránymutatás még kiegészítendő maradt, többek között egy gyakorlati útmutató a nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos uniós beavatkozások kezeléséről.

22/2015. sz. különjelentés

A hitelminősítő intézetek uniós felügyelete megfelelően van kidolgozva, de még nem teljesen eredményes

6

110. bekezdés, 6. ajánlás

Néhány tekintetben megvalósult

Az ESMA a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet alkalmazásáról szóló kérdések és válaszok naprakésszé tételekor azokat egy új, a hitelminősítések közzétételéről és prezentálásáról szóló szakasszal (V. rész) egészítette ki.

A folyamatban lévő konzultáció lezárása és végleges jelentés közzététele a hitelminősítések közzétételére vonatkozó követelményekről szóló iránymutatás kiadása céljából.

7

110. bekezdés, 7. ajánlás

Néhány tekintetben megvalósult

A CEREP-rendszer és a RADAR jelentéstételi rendszer integrálása. Az integrációs folyamat során az ESMA felülvizsgálta a két rendszer minősítési szintű adatait, és javította a feltárt következetlenségeket, ezáltal javította az adatok minőségét.

Az ESMA által eddig elvégzett, a CEREP-re vonatkozó információk javítására irányuló munka ellenére az alábbi közzétételek még mindig nem állnak rendelkezésre: átlagos nemteljesítési ráták, átlagos átmeneti mátrixok, több lekérdezéses letöltések, információ és indokolás a jelentett adatokban előforduló múltbeli hibák korrekciói kapcsán, a módszerek változására vonatkozó információk.

23/2015. sz. különjelentés

Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő

12

191. bekezdés, 3. ajánlás, b) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság továbbra is elvégzi a minimumkövetelmények értékelését azok megléte és jelentősége alapján, és értékeli a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások meglétét és megfelelőségét.

A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

14

191. bekezdés, 3. ajánlás, d) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság azonosította a lehetséges észszerűsítési lehetőségeket.

A Bizottság már tett konkrét lépéseket ennek az ajánlásnak a végrehajtása érdekében, és ezeket a nitrátirányelv (2020) és a víz-keretirányelv (2022) szerinti következő jelentéstételi folyamat során kell továbbvinnie.

15

191. bekezdés, 3. ajánlás, e) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság most készíti elő és tervezi, hogy ajánlásokat fogalmaz meg több tagállam számára azzal kapcsolatban, hogy a következő végrehajtási jelentésben a költségmegtérülések között szerepeljenek a környezetvédelmi és erőforrásköltségek is.

A közös végrehajtási stratégia keretében a tagállamok nemrégiben megállapodtak abban, hogy a víz-keretirányelv 9. cikkében meghatározott követelményekkel összhangban technikai jelentést dolgoznak ki a vízügyi szolgáltatások költségeinek megtérülésére vonatkozóan jelenleg alkalmazott megközelítésekről (többek között a diffúz szennyezés területén is). Ezen a területen meg kell vizsgálni az adatok és az információk iránti igényeket. E feladat elvégzésére a stratégiai koordinációs csoport irányítása alatt ad hoc gazdasági munkacsoport jön létre. Ez a feladat várhatóan 2020 végére fejeződik be (lásd: a közös végrehajtási stratégia 2019–2021. évi munkaprogramja).

25/2015. sz. különjelentés

A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne

2

101. bekezdés, 1. ajánlás, b) pont

Néhány tekintetben megvalósult

Amint azt javasoltuk, a Bizottság annak biztosításával, hogy a vidékfejlesztési programokban hatékonyan szabályozzák a kiegészítő jelleget, ösztönözte a „talált pénz” hatás kockázatának csökkentésére vonatkozó bevált gyakorlatok elfogadását. A tagállami vidékfejlesztési programok jóváhagyása előtt a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság megküldte észrevételeit az irányító hatóságoknak, kérve, hogy ezeket vegyék figyelembe a későbbi verziókban.

A Bizottság nem adott ki külön útmutatót a „talált pénz” kockázatának csökkentésére, illetve arra vonatkozóan, hogy miként kerülhető el, hogy a vidékfejlesztési program forrásai egyszerűen más forrásokat váltson fel. Nincs bizonyíték arra, hogy a 2017–2020-as programok ténylegesen csökkentették a „talált pénz” hatást. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság ennek első értékelését a 2019. évi időközi értékelés alapján tervezi elvégezni. A Bizottságnak nincs bizonyítéka arra, hogy enyhítették annak kockázatát, hogy a nemzeti forrásokat az EMVA-forrásokkal helyettesítsék.

4

101. bekezdés, 1. ajánlás, d) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság tökéletesítette az uniós alapok komplementaritásának biztosítását célzó intézkedések vizsgálatát, egyrészt úgy, hogy e kérdések nagyobb figyelmet kapnak, másrészt az újonnan létrehozott partnerségi megállapodások segítségével. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság becslése szerint a programok 2019. évi időközi értékeléséből le lehetne vonni a programok eredményességét értékelő kezdeti következtetéseket, amint azt javasoltuk.

A jelenlegi programozási időszak különböző uniós alapjai közötti kiegészítő jelleg biztosítására irányuló intézkedések eredményessége még nem ismert. Az éves végrehajtási jelentések 2019-ben csak később állnak majd rendelkezésre. A 16/2017 sz. különjelentésünk a partnerségi megállapodásokat és a vidékfejlesztési programokat érintő hiányosságokat állapított meg az ágazatok közötti komplementaritás és szinergiák tekintetében.

6

106. bekezdés, 2. ajánlás, b) pont

A legtöbb tekintetben megvalósult

Végrehajtották azt az ajánlást, hogy a Bizottság szigorítsa a költségek észszerűségének ellenőrzését, azaz ajánlás, hogy a Bizottság és a tagállamok működjenek együtt az irányító hatóságok eredményes kontrollrendszereinek biztosításában, különösen ami a csalás kockázatát és a projektköltségek észszerűségét illeti, a legtöbb tekintetben megvalósult. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság megfelelőségi tesztekkel kapcsolatos új, 2018 eleje óta alkalmazott ellenőrzőlistái megbízhatóbbá tették a költségek észszerűségének ellenőrzését. Ezen túlmenően a Bizottság kiadta a tagállamok számára kidolgozott, „Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development” (Iránymutatás a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrollok és szankciók szabályairól) c. dokumentumot, amelynek 1. melléklete tartalmazza az általunk javasolt ellenőrzőlistát, amellyel értékelhető a vidékfejlesztési projektek költségkockázataival kapcsolatos kontrollrendszerek kialakítása.

A Bizottság a 2017. évi hasznosulásvizsgálatunk óta nem nyújtott be további, az irányító hatóságoknak a költségek észszerűségével kapcsolatban nyújtott képzésére vonatkozó bizonyítékokat. A Bizottság az EVH platformján belül nem talált további bevált gyakorlatot a költségek észszerűségének értékelésére szolgáló adminisztratív eljárásokkal kapcsolatban.

9

109. bekezdés, 3. ajánlás, a) pont

Néhány tekintetben megvalósult

A Bizottság az Európai Vidékfejlesztési Hálózat honlapján és az értékelési helpdesken keresztül iránymutatást adott az irányító hatóságoknak a vidékfejlesztési programok értékeléséről.

A teljesítménymutatóknak és a program eredményeinek értékeléséhez szükséges adatok gyűjtése általában még mindig nem elegendő. A hasznosulásellenőrzésre adott bizottsági válasz szerint a Bizottság 2019-ben értékelni kívánja „a CMEF által előirányzott értékelések során a támogatás hatékonyságára és eredményességére vonatkozó következtetések levonását lehetővé tevő információkat”.

3.5. MELLÉKLET

A TELJESÍTMÉNYMÉRÉSI KERETTEL KAPCSOLATOS KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése |
| --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult |
| 2015 | 1. ajánlás: A Bizottság a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok magas szintű célkitűzéseit a munkaprogramok szintjén bontsa le operatív célkitűzésekre, hogy azokat – a munkaprogramok és a pályázati felhívások teljesítményértékelése révén – eredményesen lehessen használni a teljesítmény hajtóerejeként. | | | x | | | |
| 2. ajánlás: A Bizottság – például a 2016–2020-as stratégiai tervezési és beszámolási folyamat útján – tisztázza az Európa 2020 stratégia (2010–2020), a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret, a Bizottság 2015–2019-es prioritásai közötti összefüggéseket. Ez megerősítené a monitoring- és beszámolási keretet, és lehetővé tenné a Bizottság számára az eredményes beszámolást arról, hogyan járul hozzá az uniós költségvetés az Európa 2020 céljainak megvalósulásához. | | | x | | | |
| 3. ajánlás: A Bizottság valamennyi tevékenysége kapcsán alkalmazza következetesen és a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban az „input”, „output”, „eredmény” és „hatás” kifejezéseket. | | | x | | | |
| Forrás: | Európai Számvevőszék. |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

2015

1. ajánlás: A Bizottság a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok magas szintű célkitűzéseit a munkaprogramok szintjén bontsa le operatív célkitűzésekre, hogy azokat – a munkaprogramok és a pályázati felhívások teljesítményértékelése révén – eredményesen lehessen használni a teljesítmény hajtóerejeként.

x

2. ajánlás: A Bizottság – például a 2016–2020-as stratégiai tervezési és beszámolási folyamat útján – tisztázza az Európa 2020 stratégia (2010–2020), a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret, a Bizottság 2015–2019-es prioritásai közötti összefüggéseket. Ez megerősítené a monitoring- és beszámolási keretet, és lehetővé tenné a Bizottság számára az eredményes beszámolást arról, hogyan járul hozzá az uniós költségvetés az Európa 2020 céljainak megvalósulásához.

x

3. ajánlás: A Bizottság valamennyi tevékenysége kapcsán alkalmazza következetesen és a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban az „input”, „output”, „eredmény” és „hatás” kifejezéseket.

x

Forrás:

Európai Számvevőszék.

---

4. FEJEZET

Bevételek

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 4.1–4.4. |
| --- | --- |

| A bevételek rövid leírása | 4.2–4.3. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 4.4. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 4.5. |
| --- | --- |

| A belső kontrollrendszerek összetevőinek vizsgálata és az éves tevékenységi jelentések elemzése | 4.6–4.22. |
| --- | --- |

| Hiányosságok a hagyományos saját források tagállami kezelése terén | 4.7–4.10. |
| --- | --- |

| Hiányosságok a tagállamok hagyományos saját forrásokról szóló kimutatásainak bizottsági ellenőrzésében | 4.11–4.13. |
| --- | --- |

| A GNI-fenntartások és a héa-fenntartások száma összességében változatlan, azonban nőtt a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések száma | 4.14–4.15. |
| --- | --- |

| Késedelmeket tapasztaltunk a bizottsági nyomon követés és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések lezárása terén | 4.16. |
| --- | --- |

| A Bizottság arra számít, hogy 2019-ben lezárja a többéves GNI-ellenőrzési ciklust, azonban 2024-ig folytatja a globalizáció nemzeti számlákra gyakorolt hatásának értékelését | 4.17–4.20. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 4.21–4.22. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 4.23–4.25. |
| --- | --- |

| Következtetés | 4.23. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 4.24–4.25. |
| --- | --- |

| 4.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Bevételek |
| --- | --- |

4.1. melléklet –

| 4.2. melléklet – | Az érvényben lévő GNI-fenntartások, héa-fenntartások és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések tagállamonként, 2018. december 31-én |
| --- | --- |

4.2. melléklet –

| 4.3. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – Bevételek |
| --- | --- |

4.3. melléklet –

Bevezetés

| 4.1. | Ez a fejezet a bevételekre (azaz a saját forrásokra és egyéb bevételekre) vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A 2018. évi bevételek lebontása a
  4.1. háttérmagyarázatban
  látható.






  4.1. háttérmagyarázat


  Bevételek – 2018. évi adatok lebontása










  Teljes 2018. évi bevétel (1) 159,3 milliárd euro







  (1) | Ez az összeg az uniós költségvetés tényleges bevételének felel meg. Az eredménykimutatásban szereplő 163,1 milliárd eurós összeg kiszámítása az eredményszemléletű számviteli rendszer szerint történik. |
| --- | --- | --- |

4.1.

4.1. háttérmagyarázat

Bevételek – 2018. évi adatok lebontása

Image 30

Teljes 2018. évi bevétel (1) 159,3 milliárd euro

(1)

Ez az összeg az uniós költségvetés tényleges bevételének felel meg. Az eredménykimutatásban szereplő 163,1 milliárd eurós összeg kiszámítása az eredményszemléletű számviteli rendszer szerint történik.

| Forrás: | Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója. |
| --- | --- |

Forrás:

Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója.

A bevételek rövid leírása

| 4.2. | A bevételek döntő része (90 %) a saját források három kategóriájából származik:






  a) | A
  bruttó nemzeti jövedelem alapú (GNI-alapú) saját források biztosítják az Unió bevételeinek 66 %-át, és az összes többi forrásból származó bevétel kiszámítását követően egyensúlyba hozzák az uniós költségvetést. Az egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmükkel arányos hozzájárulást fizetnek be (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.

a)

A
  bruttó nemzeti jövedelem alapú (GNI-alapú) saját források biztosítják az Unió bevételeinek 66 %-át, és az összes többi forrásból származó bevétel kiszámítását követően egyensúlyba hozzák az uniós költségvetést. Az egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmükkel arányos hozzájárulást fizetnek be (1).

| b) | A
  hagyományos saját források
  az uniós bevételek 13 %-át biztosítják. Ide elsősorban a behozatali vámok tartoznak. E forrásokat a tagállamok szedik be. A teljes összeg 80 %-a kerül az uniós költségvetésbe; a fennmaradó 20 %-ot a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatartják. |
| --- | --- |

b)

A
  hagyományos saját források
  az uniós bevételek 13 %-át biztosítják. Ide elsősorban a behozatali vámok tartoznak. E forrásokat a tagállamok szedik be. A teljes összeg 80 %-a kerül az uniós költségvetésbe; a fennmaradó 20 %-ot a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatartják.

| c) | A
  hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját források adják az Unió bevételének 11 %-át. Ennek a saját forrásnak a hozzájárulási összegeit a tagállamok harmonizált héa-alapjára alkalmazott egységes kulccsal (2) számítják ki. |
| --- | --- |

c)

A
  hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját források adják az Unió bevételének 11 %-át. Ennek a saját forrásnak a hozzájárulási összegeit a tagállamok harmonizált héa-alapjára alkalmazott egységes kulccsal (2) számítják ki.

| 4.3. | A bevételeket más forrásokból származó összegek is kiegészítik. Ezek közül a legjelentősebbek az uniós megállapodásokból és programokból származó hozzájárulások és visszatérítések (3) (az uniós bevételek 8 %-a). |
| --- | --- |

4.3.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 4.4. | A bevételekre vonatkozó ellenőri véleményünkhöz a
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával, egyes kiválasztott fő rendszerek értékelése, valamint tranzakciótesztek révén szereztünk bizonyosságot. A 2018. évi bevételek kapcsán a következők vizsgálatát végeztük el:






  a) | egy 55 bizottsági visszafizetési felszólításból (4) álló minta, amely úgy lett megtervezve, hogy minden bevételi forrásra nézve reprezentatív legyen; |
| --- | --- | --- |

4.4.

a)

egy 55 bizottsági visszafizetési felszólításból (4) álló minta, amely úgy lett megtervezve, hogy minden bevételi forrásra nézve reprezentatív legyen;

| b) | a következő célokat szolgáló bizottsági rendszerek:






  i) | annak biztosítása, hogy a tagállami GNI- és héa-adatok megfelelő alapot jelentsenek a saját források kiszámításához, valamint a hozzájárulások kiszámítása és beszedése (5); |
| --- | --- | --- |

b)

a következő célokat szolgáló bizottsági rendszerek:

i)

annak biztosítása, hogy a tagállami GNI- és héa-adatok megfelelő alapot jelentsenek a saját források kiszámításához, valamint a hozzájárulások kiszámítása és beszedése (5);

| ii) | a hagyományos saját források kezelése, a tagállami beszámolás megbízhatóságának ellenőrzése és annak biztosítása, hogy a tagállamok eredményes rendszerekkel rendelkezzenek e források helyes összegben történő beszedésére és rendelkezésre bocsátására, valamint az azokkal kapcsolatos beszámolásra; |
| --- | --- |

ii)

a hagyományos saját források kezelése, a tagállami beszámolás megbízhatóságának ellenőrzése és annak biztosítása, hogy a tagállamok eredményes rendszerekkel rendelkezzenek e források helyes összegben történő beszedésére és rendelkezésre bocsátására, valamint az azokkal kapcsolatos beszámolásra;

| iii) | a pénzbírságok és szankciók kezelése; |
| --- | --- |

iii)

a pénzbírságok és szankciók kezelése;

| iv) | a korrekciós mechanizmusokból eredő összegek kiszámítása; |
| --- | --- |

iv)

a korrekciós mechanizmusokból eredő összegek kiszámítása;

| c) | a hagyományos saját forrásokra vonatkozó számviteli rendszerek (6) három kiválasztott tagállamban (Olaszország, Franciaország és Spanyolország) (7); |
| --- | --- |

c)

a hagyományos saját forrásokra vonatkozó számviteli rendszerek (6) három kiválasztott tagállamban (Olaszország, Franciaország és Spanyolország) (7);

| d) | a Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága. |
| --- | --- |

d)

a Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága.

A tranzakciók szabályszerűsége

| 4.5. | Ebben a szakaszban a tranzakciók szabályszerűségével kapcsolatos észrevételeinket mutatjuk be. Az uniós beszámoló alapjául szolgáló bevételi tranzakciók szabályszerűségéről levont következtetésünket a bevételek kiszámítására és beszedésére szolgáló bizottsági rendszerek értékelésére (8) és egy 55 – számszerűsíthető hibával nem érintett – visszafizetési felszólításból álló minta vizsgálatára alapoztuk. A tranzakciótesztek eredményeiről a
  4.1. melléklet
  nyújt áttekintést. |
| --- | --- |

4.5.

A belső kontrollrendszerek összetevőinek vizsgálata és az éves tevékenységi jelentések elemzése

| 4.6. | Amint a 4.4. bekezdésben kifejtettük, több rendszert választottunk ki és vizsgáltunk meg. Az uniós bevételek szabályszerűségéről kialakított átfogó véleményünk (lásd: 1. fejezet) független az alábbi észrevételektől. Észrevételeink ugyanakkor rávilágítanak az egyes sajátforrás-kategóriákkal kapcsolatos jelentős hiányosságokra, valamint arra, hogy melyek azok a területek, ahol javítható lenne a bevételek kiszámítása és beszedése. |
| --- | --- |

4.6.

Hiányosságok a hagyományos saját források tagállami kezelése terén

| 4.7. | Minden tagállam havi kimutatást küld a Bizottságnak a beszedett vámokról (A-számlák), valamint negyedévente kivonatot küld a megállapított, de még be nem szedett vámokról (B-számlák). E kimutatások megbízhatósága kulcsfontosságú a hagyományos saját források kiszámítása szempontjából. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Olaszországban, Franciaországban és Spanyolországban elemeztük az A- és B-számlák kidolgozását és az uniós költségvetésnek járó hagyományos saját források összegének kiszámítását. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Olaszország és Franciaország esetében nem találtunk jelentős problémát a beszedett vámokról szóló havi kimutatások elkészítése terén. Spanyolország esetében azonban hiányosságokat tártunk fel a kimutatások összeállítása során alkalmazott kontrollrendszerekben (lásd:
  4.2. háttérmagyarázat
  ).






  4.2. háttérmagyarázat


  A hagyományos saját forrásokra irányuló spanyolországi kontrollrendszer hiányosságai






  Megállapítottuk, hogy Spanyolországban nem felügyelték a hagyományos saját források elszámolási rendszerében végrehajtott változásokat. Az ország 2018. májusi A-számlakimutatása tartalmazott egy tételt, amely félmillió euróval csökkentette az uniós költségvetésnek fizetendő összeget. A spanyol nemzeti hatóságok kifejtették, hogy ezt a tételt egy számvitelért felelős tisztviselő kézzel vezette be egy, a számviteli rendszer által 2008-ban automatikusan lekönyvelt tétel ellensúlyozására. Arra azonban nem volt bizonyíték, hogy felettesei jóváhagyták volna ezt a bejegyzést.
  Az eset kivizsgálása nyomán a spanyol hatóságok megállapították, hogy a 2018 májusában bejegyzett tétel nem volt indokolt, és korrigálták ezt a hibát. Mindez arra vall, hogy hiányosságok vannak a kontrollrendszerben, hiszen annak eleve meg kellett volna előznie e tétel bejegyzését. |
| --- | --- |

4.9.

4.2. háttérmagyarázat

A hagyományos saját forrásokra irányuló spanyolországi kontrollrendszer hiányosságai

Megállapítottuk, hogy Spanyolországban nem felügyelték a hagyományos saját források elszámolási rendszerében végrehajtott változásokat. Az ország 2018. májusi A-számlakimutatása tartalmazott egy tételt, amely félmillió euróval csökkentette az uniós költségvetésnek fizetendő összeget. A spanyol nemzeti hatóságok kifejtették, hogy ezt a tételt egy számvitelért felelős tisztviselő kézzel vezette be egy, a számviteli rendszer által 2008-ban automatikusan lekönyvelt tétel ellensúlyozására. Arra azonban nem volt bizonyíték, hogy felettesei jóváhagyták volna ezt a bejegyzést.

Az eset kivizsgálása nyomán a spanyol hatóságok megállapították, hogy a 2018 májusában bejegyzett tétel nem volt indokolt, és korrigálták ezt a hibát. Mindez arra vall, hogy hiányosságok vannak a kontrollrendszerben, hiszen annak eleve meg kellett volna előznie e tétel bejegyzését.

| 4.10. | Mindhárom felkeresett tagállamban hiányosságokat észleltünk a megállapított, de még be nem szedett vámok kezelésével kapcsolatban. Ezek főként a vámtartozások behajtásának késedelméhez és ahhoz kapcsolódtak, hogy az adósságokat késve rögzítették, illetve írták le a számviteli rendszerben (9). Hasonló hiányosságokat korábbi években más tagállamokban is találtunk (10). A Bizottság helyszíni vizsgálatai során szintén folyamatosan tár fel és jelent be a B-számlákkal összefüggő hiányosságokat. Már korábban is tettünk ajánlásokat (11) a B-számlákkal kapcsolatban, azok azonban nem kerültek maradéktalanul végrehajtásra. |
| --- | --- |

4.10.

Hiányosságok a tagállamok hagyományos saját forrásokról szóló kimutatásainak bizottsági ellenőrzésében

| 4.11. | Megvizsgáltuk a tagállami beszámolás megbízhatóságának ellenőrzésére és annak biztosítására irányuló bizottsági rendszereket, hogy a tagállamok eredményes rendszerekkel rendelkezzenek a hagyományos saját források helyes összegben történő beszedésére és rendelkezésre bocsátására, valamint az azokkal kapcsolatos beszámolásra. Vizsgálatunk középpontjában a Bizottság tagállamokban végzett éves helyszíni vizsgálatai, valamint az A- és B-számlakimutatásokon végzett következetességi ellenőrzései álltak. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Megállapítottuk, hogy a Bizottság 2018. évi helyszíni ellenőrzési programját nem támasztotta alá kellőképpen strukturált és dokumentált kockázatértékelés, és hogy az nem rangsorolta a tagállamokat kockázati szint szerint, illetve nem foglalkozott a kockázatok hatásaival és valószínűségével. Ezért nem tudtuk megerősíteni, hogy a helyszíni ellenőrzések megfelelően lefedték volna a legnagyobb kockázatot jelentő területeket. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Ezenfelül megállapítottuk, hogy a Bizottság a hagyományos saját forrásokról szóló kimutatások havonkénti vagy negyedévenkénti kézhezvételét követően nem végezte el az azokban tapasztalható szokatlan változások módszeres elemzését, és nem gyűjtött olyan releváns információkat, amelyek magyarázattal szolgálhattak volna e változásokra. |
| --- | --- |

4.13.

A GNI-fenntartások és a héa-fenntartások száma összességében változatlan, azonban nőtt a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések száma

| 4.14. | Amennyiben a Bizottság olyan eseteket tár fel, amikor a tagállamok által benyújtott adatok esetleg nem felelnek meg a saját forrásokról szóló rendeleteknek (12), mindaddig nyitva hagyja az adatokat további változtatásokra, ameddig meg nem bizonyosodik azok szabályszerűségéről. A GNI és a héa eseteire nézve az eljárást „fenntartás alkalmazásának”, a saját források esetében a megfelelő eljárást „nyitott kérdés megfogalmazásának”hívják. A szükséges információk tagállamok általi benyújtását követően a Bizottság meghatározza, hogy a fenntartások és a nyitott kérdések milyen hatást gyakorolnak az uniós költségvetésre. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | A
  4.2. melléklet
  áttekintést nyújt a bizottsági ellenőrzések és helyszíni vizsgálatok nyomán tett, még érvényben lévő fenntartásokról és nyitott kérdésekről. A GNI-fenntartások (13) és a héa-fenntartások száma összességében az előző évhez hasonlóan alakult, azonban 14 %-kal nőtt a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések száma. |
| --- | --- |

4.15.

Késedelmeket tapasztaltunk a bizottsági nyomon követés és a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos nyitott kérdések lezárása terén

| 4.16. | A hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos, pénzügyi hatással rendelkező, kiválasztott nyitott kérdések vizsgálata során megállapítottuk, hogy a Bizottság némi késedelemmel követte nyomon és zárta le ezeket a kérdéseket. Ezenfelül megjegyeztük, hogy a nyitott kérdések 27 %-a már több mint öt éve fennáll. |
| --- | --- |

4.16.

A Bizottság arra számít, hogy 2019-ben lezárja a többéves GNI-ellenőrzési ciklust, azonban 2024-ig folytatja a globalizáció nemzeti számlákra gyakorolt hatásának értékelését

| 4.17. | A Bizottság folytatta többéves GNI-ellenőrzéseinek végrehajtását a tagállamokban; ezeket tervei szerint 2019-ben zárja le. Ezek az ellenőrzések azt vizsgálják, hogy a tagállamok által a nemzeti számlájuk összeállításakor alkalmazott eljárások megfelelnek-e az ESA 2010-nek (14), valamint hogy a GNI-adatok összehasonlíthatóak, megbízhatóak és teljes körűek-e (15). |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | A Bizottság 2018-ban általános fenntartással élt Franciaország GNI-jének tagállami becslése kapcsán. Azért szánta el magát – kivételesen – erre a lépésre, mert Franciaország nem nyújtott be elegendő adatot GNI-jegyzékének összeállításáról (lásd:
  4.3. háttérmagyarázat
  ). A hiányzó francia információk hátráltatják a Bizottságot az ellenőrzési ciklusának időben történő lezárásában, és fokozzák annak kockázatát, hogy egy későbbi szakaszban ki kell igazítani az ország hozzájárulásának összegét; ráadásul befolyásolhatják a többi tagállam hozzájárulásának kiszámítását is.






  4.3. háttérmagyarázat


  Az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében a Bizottság késedelem nélkül általános fenntartással élt Franciaország GNI-adatait illetően






  A Bizottság ellenőrzi a tagállamok által a saját forrás alapú hozzájárulások kiszámítása céljából a GNI összeállítása során használt adatok összehasonlíthatóságát, megbízhatóságát és teljeskörűségét. Ennek során többek között a tagállamok GNI-jegyzékét is áttekinti. A GNI-jegyzék ismerteti, hogy milyen forrásokat és módszereket alkalmaztak a GNI megbecsüléséhez.
  Franciaország esetében az eredeti GNI-jegyzék mind formai, mind tartalmi és részletességi szempontból elégtelennek bizonyult. A Bizottság ezért nem tudta a tagállamokkal egyeztetett ütemtervnek megfelelően elvégezni az ellenőrzést. A Bizottság a Franciaország által megadott GNI-adatokkal számította ki az ország által fizetendő hozzájárulást, ugyanakkor általános fenntartással élt ezeket az adatokat illetően, mert aggályosnak találta azok minőségét. A Bizottság kivételes jelleggel alkalmazza ezt a fenntartás-kategóriát azokban az esetekben, amikor véleménye szerint jelentős annak kockázata, hogy sérül az Unió pénzügyi érdekeinek a védelme. |
| --- | --- |

4.18.

4.3. háttérmagyarázat

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében a Bizottság késedelem nélkül általános fenntartással élt Franciaország GNI-adatait illetően

A Bizottság ellenőrzi a tagállamok által a saját forrás alapú hozzájárulások kiszámítása céljából a GNI összeállítása során használt adatok összehasonlíthatóságát, megbízhatóságát és teljeskörűségét. Ennek során többek között a tagállamok GNI-jegyzékét is áttekinti. A GNI-jegyzék ismerteti, hogy milyen forrásokat és módszereket alkalmaztak a GNI megbecsüléséhez.

Franciaország esetében az eredeti GNI-jegyzék mind formai, mind tartalmi és részletességi szempontból elégtelennek bizonyult. A Bizottság ezért nem tudta a tagállamokkal egyeztetett ütemtervnek megfelelően elvégezni az ellenőrzést. A Bizottság a Franciaország által megadott GNI-adatokkal számította ki az ország által fizetendő hozzájárulást, ugyanakkor általános fenntartással élt ezeket az adatokat illetően, mert aggályosnak találta azok minőségét. A Bizottság kivételes jelleggel alkalmazza ezt a fenntartás-kategóriát azokban az esetekben, amikor véleménye szerint jelentős annak kockázata, hogy sérül az Unió pénzügyi érdekeinek a védelme.

| 4.19. | 2016. évi éves jelentésünkben arról számoltunk be, hogy a Bizottságnak további felméréseket kell végeznie arról, milyen potenciális hatást gyakorolhat a globalizáció a GNI-adatokra (16). 2018-ban a Bizottság folytatta az együttműködést a tagállamokkal egy olyan módszertan kidolgozásán, amely segítségével értékelhető a globalizáció által a GNI-adatok összeállítására gyakorolt hatás, különös tekintettel a nagy multinacionális vállalatok relokalizációjára. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | A Bizottság úgy állapodott meg a tagállamokkal, hogy 2024 végéig kell végrehajtani a szükséges fejlesztéseket. Ez egyben azt jelenti, hogy az ellenőrzési ciklus végén a Bizottságnak a globalizációra vonatkozó fenntartásokkal kell élnie ahhoz, hogy a tagállami GNI-adatok nyitva maradjanak és reagálni tudjanak a multinacionális tevékenységekkel kapcsolatos becslések esetleges változásaira. |
| --- | --- |

4.20.

Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek

| 4.21. | Észrevételeinket és következtetéseinket a Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat 2018. évi éves tevékenységi jelentésében szereplő információk is megerősítik. A Költségvetési Főigazgatóság már az egymást követő harmadik évben alkalmazott fenntartást az Egyesült Királyság által beszedett hagyományos saját források értékére nézve, mivel az ország nem volt hajlandó az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátani a Kínából importált, alulértékelt textiltermékekkel és lábbelikkel kapcsolatos vámkiesés összegét. Megjegyezzük, hogy az ez évi fenntartás hatóköre kibővült, és adott esetben más tagállamok hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos potenciális alulértékelési veszteségeire is kiterjed, amelyek összegéről még nem született becslés. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | 2017. évi éves jelentésünkben (17) beszámoltunk róla, hogy az Egyesült Királyság ellen kötelezettségszegési eljárás (18) indult, amiért az nem tett megfelelő intézkedéseket az alulértékelés révén elkövetett vámcsalás kockázatának enyhítésére. 2018-ban a Bizottság indokolással ellátott véleményt küldött az Egyesült Királyságnak, amelyben 2,8 milliárd euróban számította ki az uniós költségvetést ért teljes veszteséget (törzsösszeg és kamat) (19). 2019 márciusában a Bizottság a Bíróság elé vitte az ügyet. |
| --- | --- |

4.22.

Következtetés és ajánlások

Következtetés

| 4.23. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a bevételeket nem jellemzi lényeges hibaszint. Az általunk vizsgált, bevételhez kapcsolódó rendszerek általában véve eredményesek voltak. Azok a – hagyományos saját forrásokra irányuló – főbb belső kontrollok, amelyeket a Bizottságnál és egyes tagállamokban ellenőriztünk, részben eredményesek voltak (lásd: 4.7–4.13. bekezdés). |
| --- | --- |

4.23.

Ajánlások

| 4.24. | A 2015. évi éves jelentésünkben megfogalmazott öt ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  4.3. melléklet
  mutatja be. A Bizottság egy ajánlást néhány tekintetben, három ajánlást a legtöbb tekintetben, egyet pedig teljes mértékben megvalósított. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Az említett áttekintés, valamint a 2018. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

4.25.

4.1. ajánlás

végezzen strukturáltabb és dokumentáltabb kockázatértékelést a hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos helyszíni vizsgálatainak megtervezése során, amelynek keretében többek között végezze el az egyes tagállamok kockázati szintjének, valamint az A- és B-számláik kidolgozásához kapcsolódó kockázatoknak az elemzését (lásd: 4.12. bekezdés);

Határidő: 2020 vége.

4.2. ajánlás

a hagyományos saját forrásokhoz kapcsolódó A- és B-számlakimutatások havi és negyedéves ellenőrzéseinek hatókörét kibővítve végezzen mélyrehatóbb elemzést a szokatlan változásokról, és ezzel biztosítsa az azonnali reagálást a potenciális anomáliákra (lásd: 4.9. és 4.13. bekezdés).

Határidő: 2020 vége.

---

(1)  Az előzetes hozzájárulás kiszámítása az előrejelzett GNI-adatok alapján történik. Az előrejelzett és a végleges GNI-adatok közötti különbséget a következő években kiigazítják; ez a saját források tagállamok közötti megoszlását érinti, a teljes beszedett összeget azonban nem.

(2)  A héa-alapú saját források tekintetében Németország, Hollandia és Svédország esetében csökkentett (0,15 %-os), míg a többi tagállam esetében 0,3 %-os lehívási kulcsot alkalmaznak.

(3)  Ezek elsősorban az EMGA-hoz és az EMVA-hoz (főként a záróelszámolások és szabálytalanságok kapcsán), illetve a nem uniós országok kutatási programokban való részvételéhez kapcsolódó bevételekből, valamint az uniós programokhoz és tevékenységekhez teljesített egyéb hozzájárulásokból és visszatérítésekből tevődnek össze.

(4)  A visszafizetési felszólítás olyan dokumentum, amelyben a Bizottság rögzíti a neki járó összegeket.

(5)  Kiindulópontnak a tagállamok által összeállított egyeztetett GNI-adatokat és harmonizált héaalapot vettük. A Bizottság és a tagállamok által összeállított statisztikákat és adatokat nem teszteltük közvetlenül.

(6)  Ellenőrzésünk során a felkeresett tagállamok hagyományos saját forrásokra vonatkozó számviteli rendszereinek adatait használtuk fel. Ellenőrzésünk nem terjedhetett ki a be nem jelentett, illetve a vámfelügyeletet kikerülő importügyletekre.

(7)  E három tagállamot a hagyományos saját forrásokhoz való hozzájárulásuk mértéke és kockázatértékelésünk alapján választottuk ki.

(8)  Lásd: az
  1.1. melléklet
  12) bekezdése.

(9)  Megállapításunk szerint ez nem gyakorolt lényeges hatást az uniós konszolidált beszámoló szerint a tagállamokkal visszafizettetendő összegekre.

(10)  Lásd: 2017. évi éves jelentésünk 4.15. bekezdése, 2016. évi éves jelentésünk 4.15. bekezdése, 2015. évi éves jelentésünk 4.18. bekezdése, 2014. évi éves jelentésünk 4.22. bekezdése, 2013. évi éves jelentésünk 2.16. bekezdése, valamint 2012. évi éves jelentésünk 2.32. és 2.33. bekezdése.

(11)  Lásd:
  4.3. melléklet
  , 2. és 3. ajánlás.

(12)  A tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (HL L 168., 2014.6.7., 39. o.) és az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (HL L 168., 2014.6.7., 29. o.).

(13)  A GNI-fenntartások két fő kategóriára (egyedi és általános) tagozódnak. Az egyedi fenntartások tranzakcióspecifikusak, transzverzálisak vagy folyamatspecifikusak lehetnek. Ebben a bekezdésben tranzakcióspecifikus fenntartásokról beszélünk. 2018 végén nem volt nyitott transzverzális fenntartás. Folyamatspecifikus fenntartás valamennyi tagállamra vonatkozik annak biztosítása érdekében, hogy azok 2010-től kezdődően az ellenőrzési ciklus során számításba vehessék a Bizottság munkájának eredményeit a GNI-alapú saját forrásokhoz való hozzájárulásuk kiszámításakor. Az általános fenntartásokat illetően lásd: 4.18. bekezdés.

(14)  Az ESA 2010 (a nemzeti és regionális számlák európai rendszere) az Unió nemzetközileg kompatibilis uniós számlarendszere, amelynek révén valamely gazdaság következetes és részletes módon leírható. Lásd: Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 549/2013/EU rendelete az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

(15)  Lásd: a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló, 2003. július 15-i 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (GNI-rendelet) (HL L 181., 2003.7.19, 1. o.) 5. cikke. Ezt a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról, valamint a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. március 19-i (EU) 2019/516 európai parlamenti és tanácsi rendelet (GNI-rendelet) (HL L 91., 2019.3.29., 19. o.) váltotta fel – lásd különösen: az 5. cikk (2) bekezdése.

(16)  Lásd: 2016. évi éves jelentésünk 4.10–4.13. és 4.23. bekezdése.

(17)  Lásd: 2017. évi éves jelentésünk 4.17. bekezdése.

(18)  A kötelezettségszegési eljárás a Bizottság által tehető fő végrehajtási intézkedés abban az esetben, ha egy tagállam nem alkalmazza az uniós jogszabályokat.

(19)  Az Egyesült Királysággal szembeni követelések összesen 3,5 milliárd eurót tesznek ki, ami magában foglalja ezt a kötelezettségszegési ügyet is. Ez az összeg a 2018. évi uniós konszolidált beszámolóban a tagállamokkal visszafizettetendő összegek között szerepel.

4.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – BEVÉTELEK

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes tranzakció: | 55 | 55 |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| Becsült hibaszint | Lényeges hibát nem tartalmaz | Lényeges hibát nem tartalmaz |

2018

2017

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció:

55

55

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

Lényeges hibát nem tartalmaz

Lényeges hibát nem tartalmaz

4.2. MELLÉKLET

AZ ÉRVÉNYBEN LÉVŐ GNI-FENNTARTÁSOK, HÉA-FENNTARTÁSOK ÉS A HAGYOMÁNYOS SAJÁT FORRÁSOKKAL KAPCSOLATOS NYITOTT KÉRDÉSEK TAGÁLLAMONKÉNT, 2018. DECEMBER 31-ÉN

| |
| --- |
| | A hagyományos saját forrásokat érintő nyitott kérdések | Héa-fenntartások | GNI-fenntartások |
| ÖSSZESEN 2018.12.31-ÉN | 402 | 96 | 9 |
| ÖSSZESEN 2017.12.31-ÉN | 354 | 92 | 7 |

Image 31

A hagyományos saját forrásokat érintő nyitott kérdések

Héa-fenntartások

GNI-fenntartások

ÖSSZESEN 2018.12.31-ÉN

402

96

9

ÖSSZESEN 2017.12.31-ÉN

354

92

7

Forrás: Európai Számvevőszék (1).

---

(1)  A GNI-vel kapcsolatos fenntartások számadatai csak a tranzakcióspecifikus fenntartásokat mutatják meg (egy adott tagállam nemzeti számlái egyes elemeinek összeállítására nézve). Léteznek emellett a GNI-vel kapcsolatos, valamennyi tagállamra érvényes folyamatspecifikus fenntartások, amelyek 2010-től kezdődően vonatkoznak az adatok összeállítására (Horvátországot kivéve, ahol a 2013-mal kezdődő időszakra terjednek ki), valamint Franciaországra vonatkozóan egy általános fenntartás is (lásd: 4.18. bekezdés).

4.3. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – BEVÉTELEK

| Tárgyév | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése |
| --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult |
| 2015 | A Bizottság:

  1. ajánlás: tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők minden tagállamban megegyező elbánásban részesüljenek a vámkezelést követő utólagos ellenőrzés után kiküldött adósságról szóló értesítés elévülési ideje tekintetében; | | X | | | | |
| 2. ajánlás: adjon iránymutatást a tagállamoknak a B-számlákon rögzített tételek jobb kezelésének módjáról; | | X | | | | |
| 3. ajánlás: gondoskodjék arról, hogy a tagállamok megfelelően jelentsék be és bocsássák rendelkezésre a B-számlákról beszedett összegeket; | | X | | | | |
| 4. ajánlás: amennyire lehetséges, könnyítse meg a vámtartozások tagállamok általi behajtását azokban az esetekben, amikor az adósok nem rendelkeznek uniós tagállamban székhellyel; | | | X | | | |
| 5. ajánlás: tökéletesítse az EGT-/EFTA-országok hozzájárulásainak és a korrekciós mechanizmusoknak a számítására vonatkozó ellenőrzéseket. | X | | | | | |

Tárgyév

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

2015

A Bizottság:

1. ajánlás: tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők minden tagállamban megegyező elbánásban részesüljenek a vámkezelést követő utólagos ellenőrzés után kiküldött adósságról szóló értesítés elévülési ideje tekintetében;

X

2. ajánlás: adjon iránymutatást a tagállamoknak a B-számlákon rögzített tételek jobb kezelésének módjáról;

X

3. ajánlás: gondoskodjék arról, hogy a tagállamok megfelelően jelentsék be és bocsássák rendelkezésre a B-számlákról beszedett összegeket;

X

4. ajánlás: amennyire lehetséges, könnyítse meg a vámtartozások tagállamok általi behajtását azokban az esetekben, amikor az adósok nem rendelkeznek uniós tagállamban székhellyel;

X

5. ajánlás: tökéletesítse az EGT-/EFTA-országok hozzájárulásainak és a korrekciós mechanizmusoknak a számítására vonatkozó ellenőrzéseket.

X

A hasznosulás számvevőszéki elemzéséhez kapcsolódó megjegyzések:

1. ajánlás:
  A Bizottság javaslatot tett a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló irányelvre (amelyet a Tanács még nem hagyott jóvá), és mérlegelte egy valamennyi tagállamra kiterjedő vizsgálat végrehajtását, hogy szükség esetén jogi vizsgálatot indítson.

2. ajánlás:
  A Bizottság különböző tájékoztatási tevékenységeket hajtott végre és kiadott két útmutatót a B-számlák tagállami kezelésének javítása érdekében. Szerintünk azonban a Bizottság gyakorlatibb jellegű útmutatást is adhatna az A- és B-számlakimutatások különböző oszlopaiba írandó tételek kapcsán (amint a 2018. február 8-i (EU, Euratom) 2018/194 bizottsági végrehajtási rendelet előírja) (lásd: 4.10. bekezdés).

3. ajánlás:
  Megszüntették az egyes tagállamok A- és a B-számlakimutatásai közötti következetlenségeket. Egy tagállam esetében továbbra is fennáll ez a probléma, de a korábbi éveknél kisebb mértékben. A Bizottság jelezte, hogy annak megoldásáig figyelemmel fogja kísérni az ügyet (lásd: 4.10. bekezdés).

4. ajánlás:
  Az Uniós Vámkódex hatálybalépése 2016-ban újabb eszközöket biztosított a releváns adatok begyűjtésének biztosításához. Ezek a fejlesztések azonban nem oldották meg teljesen a problémát. A Bizottság jelenleg értékeli, hogy a Vámkódex rendelkezései mennyire eredményesen orvosolják a vámadósságok beszedése terén általunk feltárt problémákat. Ez a munka még folyamatban van.

5. ajánlás:
  A Bizottság javította és megerősítette az Európai Gazdasági Térség (EGT) / Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) hozzájárulásainak, valamint a korrekciós mechanizmusoknak a kiszámítására szolgáló eljárásait és ellenőrző listáit.

---

5. FEJEZET

Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 5.1–5.8. |
| --- | --- |

| A „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” terület rövid leírása | 5.2–5.6. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 5.7–5.8. |
| --- | --- |

| 1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége | 5.9–5.36. |
| --- | --- |

| A feltárt számszerűsíthető hibák jelentős hányada nem támogatható személyzeti költségeket érintett | 5.16–5.17. |
| --- | --- |

| Gyakori hibák az egyéb közvetlen költségekben | 5.18. |
| --- | --- |

| A magánszervezetek, különösen a kkv-k és az új belépők hibára hajlamosabbak | 5.19. |
| --- | --- |

| A legtöbb nem számszerűsíthető hiba a munkaidő-nyilvántartáshoz és a pénzeszközök késedelmes elosztásához kapcsolódott | 5.20–5.21. |
| --- | --- |

| Horizont 2020: a nagy léptékű kutatási infrastruktúra költségeinek előzetes ellenőrzési eljárásai nehézkesek, és kevés hatással vannak a hibák megelőzésére | 5.22. |
| --- | --- |

| Erasmus+: Eltérés a tagállami és az uniós szabályok között | 5.23. |
| --- | --- |

| Erasmus+: Az EACEA-nál további fejlesztések szükségesek a támogatások kezeléséhez | 5.24–5.26. |
| --- | --- |

| Az éves tevékenységi jelentések valós értékelést adnak a pénzgazdálkodásról | 5.27–5.30. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzött fél által szolgáltatott szabályszerűségi információk felülvizsgálata | 5.31–5.36. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 5.37–5.40. |
| --- | --- |

| Következtetés | 5.37–5.38. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 5.39–5.40. |
| --- | --- |

| 2. rész – Teljesítményproblémák a kutatás és innováció terén | 5.41–5.43. |
| --- | --- |

| A legtöbb projekt megvalósította tervezett outputjait és eredményeit | 5.43. |
| --- | --- |

| 5.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” |
| --- | --- |

5.1. melléklet –

| 5.2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” |
| --- | --- |

5.2. melléklet –

Bevezetés

| 5.1. | Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” című 1a. alfejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. Az
  5.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2018-ban ezen alfejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.






  5.1. háttérmagyarázat


  A többéves pénzügyi keret 1a. alfejezete – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” – A 2018-as kiadások megoszlása


















  (1) | A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13) bekezdés). |
| --- | --- | --- |

5.1.

5.1. háttérmagyarázat

A többéves pénzügyi keret 1a. alfejezete – „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” – A 2018-as kiadások megoszlása

Image 32

Image 33

(1)

A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13) bekezdés).

| Forrás: | Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója. |
| --- | --- |

Forrás:

Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója.

A „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” terület rövid leírása

| 5.2. | Az ezen alfejezet számára elkülönített kiadások által finanszírozott programok az európai projekt középpontjában állnak, céljuk a befogadó társadalom ösztönzése, valamint a növekedés és a munkahelyteremtés serkentése Unió-szerte. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ehhez a szakpolitikai területhez tartoznak a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, az energia, a közlekedés és a távközlés területén létrehozott transzeurópai hálózatokra, az űrprogramokra, valamint a vállalkozásfejlesztésre fordított kiadások. Az alfejezetből finanszírozott fő programok a hetedik kutatási keretprogram (1) és a „Horizont 2020 (2)” (H2020) a kutatás és az innováció terén, valamint az Erasmus+ az oktatás, a képzés, a fiatalok és a sport területén. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Idetartoznak az alábbi nagy léptékű infrastrukturális programok is: a Galileo űrprogram (az Unió globális navigációs műholdrendszere); az EGNOS (az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás); az uniós hozzájárulás a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktorhoz, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz (CEF). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | E programok kiadásait a Bizottság nagyrészt közvetlenül kezeli, és azok a különféle projektekben részt vevő, a köz-, illetve a magánszférában tevékenykedő kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formáját öltik. A Bizottság a támogatási megállapodás vagy a finanszírozási határozat aláírásakor előlegkifizetést teljesít a kedvezményezetteknek, majd a kifizetett előleget levonva megtéríti az általuk uniós finanszírozásra bejelentett költségeket. Az Erasmus+ esetében a támogatások túlnyomó részét (körülbelül 80 %) tagállami ügynökségek kezelik a Bizottság nevében, míg a fennmaradó 20 %-ot az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) kezeli. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | A tranzakciók szabályszerűségét érintő legfőbb kockázat az, hogy a kedvezményezettek támogatásra nem jogosult költségeket tüntetnek fel, és ezt a megtérítés előtt nem észlelik és nem korrigálják. Ez a kockázat különösen magas a támogatható kiadások megtérítésére vonatkozóan összetett szabályokat alkalmazó programok, mint pl. a kutatási programok esetében. Ezeket a szabályokat a kedvezményezettek – különösen a szabályokat kevésbé ismerők, például a kis- és középvállalkozások (kkv-k), az első alkalommal pályázók és a nem uniós tagállambeli résztvevők – könnyen félreértelmezhetik. |
| --- | --- |

5.6.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 5.7. | Az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával, az
  1.1. melléklettel
  összhangban egy 130 tranzakcióból álló minta vizsgálatát végeztük el, hogy arról külön értékelést adjunk. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen (3). A minta összetétele a következő volt: 81 tranzakció a kutatás és innováció területéről (22 a hetedik kutatási keretprogramból, 59 a H2020 programból), valamint 49 tranzakció egyéb programokból és tevékenységekből, különösen az Erasmus+, a CEF és az űrprogramok területéről. 19 tagállamban és 4 harmadik országban került sor kedvezményezettek ellenőrzésére. Célunk az volt, hogy hozzájáruljunk az átfogó megbízhatósági nyilatkozathoz (leírását lásd:
  1.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | A „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” területén 2018-ban a következőket is megvizsgáltuk:






  — | a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), az EACEA és a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME) éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága, a kockázatosnak minősülő összegek becslésére szolgáló módszertan következetessége, jövőbeni korrekciók és visszafizettetések, valamint azoknak a Bizottság éves irányítási és teljesítményjelentésébe (AMPR) való felvétele; |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), az EACEA és a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME) éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága, a kockázatosnak minősülő összegek becslésére szolgáló módszertan következetessége, jövőbeni korrekciók és visszafizettetések, valamint azoknak a Bizottság éves irányítási és teljesítményjelentésébe (AMPR) való felvétele;

| — | a H2020 tranzakcióinak szabályszerűségére vonatkozó utólagos bizottsági ellenőrzés megbízhatósága. Erre a tevékenységre a Számvevőszék azon új stratégiájával összhangban került sor, amely a jövőben igazoló jelentések készítését irányozza elő. |
| --- | --- |

—

a H2020 tranzakcióinak szabályszerűségére vonatkozó utólagos bizottsági ellenőrzés megbízhatósága. Erre a tevékenységre a Számvevőszék azon új stratégiájával összhangban került sor, amely a jövőben igazoló jelentések készítését irányozza elő.

| — | E fejezet
  2. részében
  a kutatási és innovációs projektek teljesítményére vonatkozó bizottsági beszámolás. |
| --- | --- |

—

E fejezet
  2. részében
  a kutatási és innovációs projektek teljesítményére vonatkozó bizottsági beszámolás.

1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége

| 5.9. | A tranzakciótesztek eredményeiről az
  5.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 130 vizsgált tranzakcióból 54 (41,5 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 31 hiba alapján a TPK 1a. fejezetébe tartozó terület egészére nézve – az alacsony kockázatú kiadásokat is beleértve – a hibaszintet 2,0 %-ra (4) becsüljük. Ez az érték alacsonyabb, mint az elmúlt két évben, amikor a becsült hibaszint kevéssel meghaladta a 4 %-ot. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Figyelembe veendő, hogy ebben az alfejezetben az ellenőrzési alapsokaságunkban szereplő programok és kiadásfajták egymástól igen eltérő jellegűek, különböző kockázati szintekkel, így különböző hibaszintekkel is (lásd:
  5.2. háttérmagyarázat
  ).






  5.2. háttérmagyarázat


  A 2018. évi ellenőrzési alapsokaság megoszlása a TPK 1a. fejezetére nézve
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

5.10.

5.2. háttérmagyarázat

A 2018. évi ellenőrzési alapsokaság megoszlása a TPK 1a. fejezetére nézve

Image 34

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 5.11. | A
  5.3. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2018-ban hogyan oszlanak meg a kutatási és az egyéb tranzakciók az általunk becsült hibaszint értékén belül.






  5.3. háttérmagyarázat


  A becsült hibaszint lebontása tranzakciótípusok és hibajellemzők szerint
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

5.11.

5.3. háttérmagyarázat

A becsült hibaszint lebontása tranzakciótípusok és hibajellemzők szerint

Image 35

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 5.12. | A korábbi évekhez hasonlóan a kutatási kiadások továbbra is nagy kockázatú területnek és a fő hibaforrásnak tekintendők. A 81 vizsgált kutatási és innovációs tranzakció közül 27-ben találtunk nem támogatható költséggel kapcsolatos számszerűsíthető hibát (ebből 8 a hetedik keretprogramhoz, 19 a H2020-hoz tartozott): 2018-ban erre az alfejezetre nézve ezek tették ki az általunk becsült hibaszint 94 %-át. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Ez az első olyan év, amikor a H2020 adta a mintánkban szereplő kutatási projektek nagy (70 %-nál nagyobb) részét. Az e program által bevezetett egyszerűsítési intézkedések – különösen a közvetett költségekre nézve átalányösszeg megállapítása, valamint annak lehetővé tétele, hogy a kedvezményezettek rögzített éves termelési órákat alkalmazzanak az óradíj kiszámításánál – csökkentették a hibakockázatot. Ez hozzájárulhatott az alfejezet általános hibaarányának csökkenéséhez. A programtervezésnek és a Bizottság kontrollstratégiájának javulása ellenére eredményeink mégis azt mutatják, hogy kizárólag a kutatási kiadásokat jellemzik továbbra is lényeges hibák. A Bizottság maga úgy becsüli, hogy a H2020 hibaaránya a 2 %-os lényegességi küszöb felett marad (lásd: 5.28. bekezdés). |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Más programok és tevékenységek esetében a mintánkban szereplő 49 tranzakció közül 4-nél észleltünk számszerűsíthető hibákat. A hibák az Erasmus+ és a CEF programok keretében zajló projektekre vonatkoztak, és a következőkre terjedtek ki:






  a) | kedvezményezettek nem támogatható tevékenységek költségeit jelentették be, vagy helytelen számításokat végeztek a hallgatói mobilitásra vagy utazási juttatásokra nézve (Erasmus+); |
| --- | --- | --- |

5.14.

a)

kedvezményezettek nem támogatható tevékenységek költségeit jelentették be, vagy helytelen számításokat végeztek a hallgatói mobilitásra vagy utazási juttatásokra nézve (Erasmus+);

| b) | a költségkimutatásban (CEF) helytelenül számítottak ki személyzeti költségeket, vagy egy esetben nem támogatható héát jelentettek be. |
| --- | --- |

b)

a költségkimutatásban (CEF) helytelenül számítottak ki személyzeti költségeket, vagy egy esetben nem támogatható héát jelentettek be.

| 5.15. | A Bizottság által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül négyet érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések csekély hatással voltak a számításainkra, mivel mindössze 0,1 százalékponttal csökkentették a jelentésünk e fejezetére vonatkozóan becsült hibaszintet. A kedvezményezettek nyolc számszerűsíthető hibája esetében a visszatérítési kérelem elegendő információt tartalmazott a Bizottság, a nemzeti hatóságok, illetve a független ellenőr számára ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt lehetséges legyen megakadályozni, vagy feltárni és korrigálni a hibákat. Ezekre a hibákra példa lehet a személyzeti költségek kiszámításához használt helytelen módszertan, vagy a költségnyilatkozatba felvett egyéb nem támogatható költségek. Ha a Bizottság a rendelkezésére álló összes információt megfelelően felhasználta volna, a becsült hibaszint 0,3 százalékponttal kisebb lett volna erre a fejezetre. |
| --- | --- |

5.15.

A feltárt számszerűsíthető hibák jelentős hányada nem támogatható személyzeti költségeket érintett

| 5.16. | A támogatható költségek megtérítésén alapuló finanszírozási modellben a személyzeti költségek bejelentésére vonatkozó szabályok összetettek, és e költségek kiszámítása továbbra is jelentős hibaforrás marad a költségnyilatkozatokban. A Horizont 2020-ra ugyan általánosságban egyszerűbb finanszírozási szabályok vonatkoznak, mint a hetedik keretprogramra, ám bizonyos szempontból a személyzeti költségek kiszámításának módszertana összetettebbé vált, növelve ezáltal a hibakockázatot. Ezeket az észrevételeket megtettük már a 28/2018. sz. különjelentésünkben (5) is, amelyben rámutattunk arra, hogy egyes módosítások milyen nehézségeket okoztak a kedvezményezetteknek. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | A Horizont 2020-ban bevezetett egyik olyan elem, amely gyakran okoz hibákat, az azt előíró szabály, hogy a legutóbb lezárt pénzügyi évre vonatkozó éves óradíjat alkalmazzák a következő (még nem lezárt) bejelentési év költségeinek bejelentésekor. Ezt a szabályt nehéz alkalmazni, ráadásul nem mindig tükrözi a kedvezményezettek tényleges költségeit, mivel nem veszi figyelembe az egyik évről a másikra bekövetkező béremeléseket. |
| --- | --- |

5.17.

Gyakori hibák az egyéb közvetlen költségekben

| 5.18. | Az egyéb közvetlen költségek becsült hibaszinten belüli aránya a tavalyi évhez képest magasabb. A berendezések költségeivel kapcsolatos egyes hibák abból adódtak, hogy a költségeket tévesen teljes egészében uniós projektekre terhelték rá. Az egyes kedvezményezettek által bejelentett magas infrastrukturális költségek szintén hozzájárultak a becsült hibaszinthez (részletesebben lásd: 5.22. bekezdés). Egyéb hibaokok voltak még: nem támogatható héa, illetve az ellenőrzött uniós projekthez nem kapcsolódó utazási költségek megtérítése. |
| --- | --- |

5.18.

A magánszervezetek, különösen a kkv-k és az új belépők hibára hajlamosabbak

| 5.19. | Az európai kutatás ösztönzésére alkalmas egyik stratégia a magánszektor, különösen az induló vállalkozások és a kkv-k részvételének növelése. A megállapított számszerűsíthető hibák több mint 50 %-a (31-ből 17) volt magánszektorbeli kedvezményezettek támogatásával kapcsolatos, noha a mintában szereplő 130 tranzakció közül csak 39 (30 %) volt ilyen. Az új belépők és a kkv-k a teljes mintának mintegy 10 %-át tették ki, de a számszerűsíthető hibák aránya náluk 30 % volt. Ellenőrzéseink során különösen gyakori hibaforrásnak bizonyul a kkv-k bérköltségeinek helytelen bejelentése. Ezen eredmények tanúsága szerint a kkv-k és az új belépők hajlamosabbak a hibára, mint a többi kedvezményezett, és ezt a trendet a Bizottság ellenőrzései is megerősítették. Az
  5.4. háttérmagyarázat
  erre vonatkozóan mutat be egy példát.






  5.4. háttérmagyarázat


  Egy kkv több hibája egyetlen kérelmen belül






  Egy az Egyesült Királyság egészségügyi ágazatában tevékeny kkv 1,1 millió euro személyzeti, alvállalkozói és egyéb költséget jelentett be az első uniós projektjére vonatkozóan a jelentési időszak folyamán. Az ellenőrzött tíz elem közül kilenc tartalmazott lényeges hibát, és ez a tesztelt egyedi tételek értékének 10–36 %-át tette ki. Elsősorban arról volt szó, hogy a kedvezményezett a személyi költségek kiszámítására nem a H2020 szabályai szerinti módszert alkalmazott. |
| --- | --- |

5.19.

5.4. háttérmagyarázat

Egy kkv több hibája egyetlen kérelmen belül

Egy az Egyesült Királyság egészségügyi ágazatában tevékeny kkv 1,1 millió euro személyzeti, alvállalkozói és egyéb költséget jelentett be az első uniós projektjére vonatkozóan a jelentési időszak folyamán. Az ellenőrzött tíz elem közül kilenc tartalmazott lényeges hibát, és ez a tesztelt egyedi tételek értékének 10–36 %-át tette ki. Elsősorban arról volt szó, hogy a kedvezményezett a személyi költségek kiszámítására nem a H2020 szabályai szerinti módszert alkalmazott.

A legtöbb nem számszerűsíthető hiba a munkaidő-nyilvántartáshoz és a pénzeszközök késedelmes elosztásához kapcsolódott

| 5.20. | A 130 tranzakcióból álló mintában 38 olyan nem számszerűsíthető hibát is találtunk, amelyek a finanszírozási szabályok figyelmen kívül hagyásából eredtek (6). Ezek a hibák gyakrabban fordultak elő a kutatási és innovációs projektek kapcsán, hátterükben többnyire a kedvezményezettek munkaidő-nyilvántartási rendszereinek hiányosságai álltak: e rendszerek gyakran nem felelnek meg az alapvető követelményeknek, így nem adnak megfelelő bizonyosságot arra nézve, hogy a támogatott projektek kapcsán végzett munkaórák száma megbízható. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Ezenkívül olyan eseteket is feltártunk, ahol a projektkoordinátor késve továbbította az uniós forrásokat a projekt egyéb résztvevőinek. Bár a késedelmek egy része érthető volt, az ilyen késedelmek jelentős pénzügyi következményekkel járhatnának a projektek résztvevői, különösen a kkv-k számára. |
| --- | --- |

5.21.

Horizont 2020: a nagy léptékű kutatási infrastruktúra költségeinek előzetes ellenőrzési eljárásai nehézkesek, és kevés hatással vannak a hibák megelőzésére

| 5.22. | A Horizont 2020 keretében a kedvezményezettek bejelenthetnek beruházási és működési költségeket nagyméretű kutatási infrastruktúrára (LRI) nézve, ha megfelelnek bizonyos feltételeknek, és ha a költségszámítási módszertanuk kedvező előzetes értékelést kapott a Bizottságtól. Az előzetes ellenőrzés nem kevés időt és egyéb forrásokat vesz igénybe, és akár két évig is eltarthat, amelynek során a Bizottság számos látogatást tesz a helyszínen a kedvezményezettnél. Ez volt a helyzet az egyik olyan ellenőrzött kedvezményezettnél, aki LRI-költségeket jelentett be. Ráadásul megállapítottuk, hogy a kiterjedt előzetes ellenőrzés ellenére a módszertan alkalmazása során még mindig léphettek fel hibák. Az LRI-költségnyilatkozatoknál három eset közül kettőben összesen 75 000 (az LRI-költségek 12 %-a), illetve 130 000 euro (az LRI-költségek 30 %-a) összegű, a módszertan helytelen alkalmazása miatti túligénylést tártunk fel. |
| --- | --- |

5.22.

Erasmus+: Eltérés a tagállami és az uniós szabályok között

| 5.23. | Ellenőrzéseink során megállapítottuk, hogy az uniós finanszírozás kedvezményezettjei olyan tagállami szabályokat voltak kötelesek betartani, amelyek nem egyeztek meg teljesen egyes uniós alapelvekkel (lásd:
  5.5. háttérmagyarázat
  ).






  5.5. háttérmagyarázat


  Egymásnak ellentmondó tagállami és uniós szabályok: néhány példa







  1. példa

  Az Erasmus+ szakképzési és oktatási program keretében a csereprogramokban a diákokat kísérő munkatársak napi 90 és 144 euro közötti napidíjra jogosultak legfeljebb 14 napos tartózkodás esetén, illetve ennek 70 %-ára hosszabb tartózkodás esetén. Az egyszerűsített költségelszámolás keretében az Unió a támogatást a diákkísérőket alkalmazó szervezetnek fizeti ki. Szlovéniában azonban a tagállami szabályok az általunk ellenőrzött esetekben 44 euróban szabják meg a (csak az étkezésekre vonatkozó) napidíj összegét, ami még a szállásköltségekre kifizetett összegeket figyelembe véve is lényegesen kevesebb, mint az Erasmus+ költségvetéséből a kedvezményezett szervezetnek kifizetett jogosultságok.

  2. példa

  Szlovákiában egy olyan iskolában végrehajtott Erasmus+ projektet ellenőriztünk, amely iskola költségvetése egy magasabb regionális szervtől függ. Megállapítottuk, hogy az iskola akkor tartja be a tagállami hatóságok pénzügyi szabályait, ha azután, hogy a tagállami ügynökségtől megkapta az Erasmus+-ból származó támogatást, átutalja azt a magasabb regionális szervnek. Néhány nappal később a támogatás összege visszaérkezik az iskolába, miután az Erasmus+ projekt keretében azt odaítélték az iskolának. Ezek az iskola és a regionális szerv közötti pénzügyi átutalások szükségtelenek a projekt megvalósítása szempontjából, és pénzügyi és végrehajtási kockázatokat is jelentenek. |
| --- | --- |

5.23.

5.5. háttérmagyarázat

Egymásnak ellentmondó tagállami és uniós szabályok: néhány példa

1. példa

Az Erasmus+ szakképzési és oktatási program keretében a csereprogramokban a diákokat kísérő munkatársak napi 90 és 144 euro közötti napidíjra jogosultak legfeljebb 14 napos tartózkodás esetén, illetve ennek 70 %-ára hosszabb tartózkodás esetén. Az egyszerűsített költségelszámolás keretében az Unió a támogatást a diákkísérőket alkalmazó szervezetnek fizeti ki. Szlovéniában azonban a tagállami szabályok az általunk ellenőrzött esetekben 44 euróban szabják meg a (csak az étkezésekre vonatkozó) napidíj összegét, ami még a szállásköltségekre kifizetett összegeket figyelembe véve is lényegesen kevesebb, mint az Erasmus+ költségvetéséből a kedvezményezett szervezetnek kifizetett jogosultságok.

2. példa

Szlovákiában egy olyan iskolában végrehajtott Erasmus+ projektet ellenőriztünk, amely iskola költségvetése egy magasabb regionális szervtől függ. Megállapítottuk, hogy az iskola akkor tartja be a tagállami hatóságok pénzügyi szabályait, ha azután, hogy a tagállami ügynökségtől megkapta az Erasmus+-ból származó támogatást, átutalja azt a magasabb regionális szervnek. Néhány nappal később a támogatás összege visszaérkezik az iskolába, miután az Erasmus+ projekt keretében azt odaítélték az iskolának. Ezek az iskola és a regionális szerv közötti pénzügyi átutalások szükségtelenek a projekt megvalósítása szempontjából, és pénzügyi és végrehajtási kockázatokat is jelentenek.

Erasmus+: Az EACEA-nál további fejlesztések szükségesek a támogatások kezeléséhez

| 5.24. | 2017-ben az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) beszámolt az Erasmus+ és a Kreatív Európa 1. támogatáskezelési szakaszáról (a pályázatok kiírásától a szerződések aláírásáig). 2018-ban az IAS hasznosulásvizsgálatot végzett és megállapította, hogy ellenőrzési ajánlásait megfelelően és eredményesen hajtották végre. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | 2018-ban azután az IAS a támogatáskezelés II. szakaszát is ellenőrizte (a projektek felügyeletétől a kifizetésig). Ez négy észrevételt és ajánlást eredményezett, amelyek közül egy „kritikus” (a belső kontrollrendszerek működése), kettő „nagyon fontos”, egy pedig „fontos”. Az ellenőrzés eredményeinek korlátozott értékelése alapján az IAS úgy véli, hogy az EACEA azonnali intézkedéseit követően a mögöttes kockázatokat sikerült részben enyhíteni. Az IAS ezért az ajánlást „kritikus” helyett „nagyon fontos” minősítésbe sorolta át. Valamennyi ajánlás lezáratlan marad, de végrehajtásuk folyamatban van, és egyikük teljesítése sincsen késésben. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Amint az EACEA éves tevékenységi jelentése (AAR) leszögezi, és amint azt felülvizsgálatunk is megerősítette, „az Ügynökség elismeri, hogy belső kontrollrendszerének működése terén jelentős fejlesztésekre van szükség, így a belső kontrollrendszert illetően már az egymást követő második évben kellett fenntartást megfogalmazni”. |
| --- | --- |

5.26.

Az éves tevékenységi jelentések valós értékelést adnak a pénzgazdálkodásról

| 5.27. | Az általunk megvizsgált éves tevékenységi jelentések (7) a mögöttes tranzakciók szabályszerűsége tekintetében valós értékelést adnak a főigazgatóságok és ügynökségek pénzgazdálkodásáról. A kapott információk általánosságban megerősítették megállapításainkat és következtetéseinket. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | A korábbi évekhez hasonlóan a kutatási és innovációs kiadásokat végrehajtó főigazgatóságok mindegyikének a jelentésében szerepel fenntartás a hetedik kutatási keretprogram keretében történt költségtérítési kifizetéseket illetően, mert a fennmaradó hibaarány meghaladja a 2 %-ot (8). A Horizont 2020 esetében saját ellenőrzései alapján a Bizottság 3,32 %-os várható reprezentatív hibaarányról és 2,22 %-os fennmaradó hibaarányról számolt be. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | A Bizottság kialakított egy eljárást annak biztosítására, hogy az ellenőrzés során feltárt, a kedvezményezettek által elkövetett rendszerhibákat a folyamatban lévő projektekben kijavítsák. A hetedik keretprogramot illetően az eljárást a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság vélhetőleg rendszerhibákkal érintett 6 821 projektje közül 3 932 esetében hajtották végre. Így 2018 végére a rendszerszintű hibák korrekciójára vonatkozó végrehajtási arány csupán 57,6 % volt. Ez alacsonyabb, mint az ebben a szakaszban várható végrehajtási arány, és növeli a visszafizettetés elmaradásának kockázatát. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Megállapítottuk azt is, hogy 2018 végén a DG RTD esetében az IAS ajánlásai közül 26 lezáratlan volt, és ezek közül kilencnek a teljesítése már régóta esedékes lett volna. Az utóbbi ajánlások egyike sem minősült „nagyon fontosnak”. Az IAS által az utóbbi időben tett egyik „nagyon fontos” lezáratlan ajánlás a kedvezményezettek szerződéses kötelezettségei betartásának, illetve a projekteredmények megosztására és felhasználására vonatkozó beszámolási követelményeknek a nyomon követésére vonatkozik. A megfelelő megosztás és felhasználás a kutatás- és innovációfinanszírozás általános eredményességének fontos összetevője. Észrevételünk szerint a projektértékelő jelentések viszonylag gyakran számoltak be az e követelményeknek való megfeleléssel kapcsolatos gondokról, ami megerősíti, hogy e tekintetben további erőfeszítésekre van szükség (lásd: 5.43. bekezdés). |
| --- | --- |

5.30.

Az ellenőrzött fél által szolgáltatott szabályszerűségi információk felülvizsgálata

| 5.31. | 2018–2020-as stratégiánk keretében törekszünk arra, hogy jobban használjuk fel a Bizottság által szolgáltatott szabályszerűségi információkat. A Bizottság az utólagos ellenőrzési munkája eredményeit veszi alapul a kifizetésnél kockázatosnak minősülő összeg kiszámításához. A Horizont 2020 esetében a mintánkba húsz 2018. május 1-ig lezárt ellenőrzési dossziét választottunk be a Bizottság első közös reprezentatív mintájából. Célunk az volt, hogy a minta mind a Bizottság, mind a megbízott külső ellenőrök által végzett ellenőrzéseket lefedje, és hogy megállapítsuk, támaszkodhatunk-e ezek eredményeire. Véletlenszerűen választottunk ki a DG RTD közös ellenőrzési szolgálata (CAS) (9) által végzett öt ellenőrzést, valamint 15 olyan ellenőrzést, amelyekre külső ellenőrök kaptak megbízást, mégpedig ötöt-ötöt a Bizottság megbízásából rendszeresen ellenőrzéseket végző három könyvvizsgáló magáncégtől. Ennek az ellenőrzésnek az eredményeit nem vettük bele a 2018. évi kiadásokra vonatkozó tranzakciótesztelésünkbe. |
| --- | --- |

5.31.

| 5.32. | Értékelésünk első szakaszában áttekintettük a CAS-nál és a könyvvizsgáló magáncégeknél található ellenőrzési dossziékat (munkadokumentumokat és bizonylatokat). E felülvizsgálat alapján tizenegy olyan ellenőrzést azonosítottunk, ahol további ellenőrzési eljárások lefolytatására volt szükség, mivel – elsősorban további bizonylatok beszerzésének szükségessége, illetve a munkadokumentumokban tapasztalható eltérések miatt – nem tudtuk megerősíteni az ellenőrzési következtetéseket. Ezek a kiegészítő ellenőrzési eljárások vagy dokumentumalapú ellenőrzést (három esetben további dokumentumokat kértünk be a kedvezményezettektől), vagy a kedvezményezettnél tett helyszíni vizsgálatot (nyolc esetben) jelentettek. |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | A kiegészítő ellenőrzési eljárások hiányosságokat tártak fel a dokumentáció, a mintavétel következetessége és a beszámolás terén, valamint egyes vizsgált dossziékban az ellenőrzési eljárások minőségét illetően is. Például az ellenőrök nem azonosítottak egyes nem támogatható összegeket, mivel az ellenőrzés során nem végeztek megfelelő tesztelést, és hibákat találtunk az igényelt személyzeti költségek kiszámításában is. Noha egyes esetekben a pénzügyi hatás nem volt jelentős, a mintában szereplő húsz ellenőrzési dosszié közül tíz (10) esetében nem támaszkodhattunk az ellenőrzés következtetéseire. Ezért jelenleg nem használhatjuk fel a Bizottság ellenőrzési munkájának eredményeit. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | A fent leírt problémákon kívül a H2020 hibaarányának kiszámítására vonatkozó módszertani hiányosságot is találtunk. Az utólagos ellenőrzések igyekeznek maximálisan lefedni az elfogadott költségeket, az összes költséget mégis ritkán fedik le. A hibaarány a ténylegesen ellenőrzött összeg helyett az összes elfogadott költség arányában kerül kiszámításra. Ez azt jelenti, hogy a hiba kiszámítása nagyobb nevezővel történik, így a hibaszázalék a ténylegesnél alacsonyabb lesz. Ha a feltárt hibák rendszerszintűek, akkor az extrapolálásuk részben ellensúlyozza ezt az alulértékelést. Mivel azonban a nem rendszerszintű hibák esetében nem végeznek extrapolációt, az általános hibaarány a ténylegesnél mégis alacsonyabbnak fog tűnni. Hogy mennyivel alacsonyabb a hibaarány, az nem számszerűsíthető. Ezért lehetetlen meghatározni, hogy ez az alulértékelés jelentős hatást gyakorol-e. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | Mindemiatt 2019-ben újabb felülvizsgálati ciklust fogunk végrehajtani az eredeti mintavételünk óta, a közelmúltban lezárt ellenőrzésekre nézve, hogy értékelésünket az ellenőrzési bizonyítékok nagyobb sokaságára alapozhassuk. Ez lehetővé teszi számunkra azt is, hogy figyelembe vegyük azon előrelépéseket, amelyek a Horizont 2020 program kezdetén, 2018-ban elvégzett ellenőrzés-vizsgálatokat követően történtek. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | Áttekintettük a Bizottság 2018. évi éves irányítási és teljesítményjelentésében szereplő azon információkat is, amelyek a TPK 1a. alfejezete szakpolitikai területeinek kifizetésnél kockázatosnak minősülő becsült összegeire vonatkoznak. A Bizottság nem a teljes alfejezetre vonatkozó közös hibaarányt számít, hanem két külön hibaarányt: egyet a kutatás, ipar, űrkutatás, energia és közlekedés területére (1,9 %), a másikat pedig az egyéb belső politikákra nézve (0,7 %). A Bizottság adatai alapján úgy számítottuk, hogy a TPK 1a. fejezetének egészére nézve a hibaarány 1,6 % lenne. Ez a százalékarány a saját becsült hibaszintünkön belülre esik. Véleményünk szerint azonban a fenti 5.34. bekezdésben vázolt módszertani probléma miatt ez az arány alá van becsülve. |
| --- | --- |

5.36.

Következtetés és ajánlások

Következtetés

| 5.37. | Az általunk szerzett és ebben a fejezetben bemutatott ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért” fejezet kiadásainak hibaszintje a lényegességi küszöb körül van. A többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 2,0 % (lásd:
  5.1. melléklet
  ). Eredményeink azonban azt mutatják, hogy a kutatási kiadások továbbra is nagy kockázatot és fő hibaforrást jelentenek. |
| --- | --- |

5.37.

| 5.38. | Az éves irányítási és teljesítményjelentésben szereplő, kifizetésnél kockázatosnak minősülő összeg a saját becsült hibaszintünkön belülre esik (lásd: 5.36. bekezdés). |
| --- | --- |

5.38.

Ajánlások

| 5.39. | A 2015. évi éves jelentésünkben megfogalmazott négy ajánlás, valamint a 2017. évi éves jelentésünk négy ajánlása hasznosulásvizsgálatának eredményeit az
  5.2. melléklet
  mutatja be; az utóbbiakra nézve a végrehajtási határidő 2018 vége volt. A Bizottság négy ajánlást teljes mértékben, négy másikat pedig a legtöbb tekintetben megvalósított. |
| --- | --- |

5.39.

| 5.40. | Az említett áttekintés, valamint a 2018. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján javasoljuk, hogy a Bizottság: |
| --- | --- |

5.40.

5.1. ajánlás

Végezzen több célzott ellenőrzést a kkv-k és az új belépők költségigényléseire nézve, és fokozza a támogatási szabályokról szóló tájékoztatási kampányát e fontos kedvezményezettek vonatkozásában.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2020.

5.2. ajánlás

A következő kutatási keretprogram idejére egyszerűsítse tovább a személyzeti költségek kiszámítására vonatkozó szabályokat, és mérje fel, hogy mekkora hozzáadott értéket képvisel a nagy léptékű kutatási infrastruktúra költségeire vonatkozó mechanizmus, és vizsgálja meg, hogyan lehetne tökéletesíteni a vonatkozó módszertant.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2020 vége.

5.3. ajánlás

A H2020 esetében tegyen intézkedéseket a dokumentáció, a mintavétel következetessége és a beszámolásra vonatkozó utólagos ellenőrzések kapcsán tett észrevételeinket illetően, valamint az ellenőrzési eljárások minőségének javítására.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2020 közepe.

5.4. ajánlás

Haladéktalanul orvosolja a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a következőkre vonatkozó megállapításait:

| — | az EACEA belső kontrollrendszerei az Erasmus+ támogatáskezelési eljárására vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

az EACEA belső kontrollrendszerei az Erasmus+ támogatáskezelési eljárására vonatkozóan;

| — | a szerződéses kötelezettségek betartásának, illetve a kutatási és innovációs projektek megosztására és felhasználására vonatkozó beszámolási követelményeknek a nyomon követése. |
| --- | --- |

—

a szerződéses kötelezettségek betartásának, illetve a kutatási és innovációs projektek megosztására és felhasználására vonatkozó beszámolási követelményeknek a nyomon követése.

Ajánlott megvalósítási határidő: 2020 közepe.

2. rész – Teljesítményproblémák a kutatás és innováció terén

| 5.41. | Elvégeztük a mintában szereplő 50 kutatási és innovációs projekt teljesítményével kapcsolatban a Bizottság által készített jelentések értékelését (11). Az érintett projektek közül huszonegyet már befejeztek. Nem értékeltük közvetlenül sem a végzett kutatás minőségét, sem azt, hogy a projekt milyen hatást ért el a kutatás és innováció fejlesztésére irányuló szakpolitikai célkitűzés megvalósítása tekintetében. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | Minden egyes projekt esetében áttekintettük a bizottsági projektfelelős által a visszaigényelt költségek megtérítése előtti ellenőrzések részeként készített értékelési jelentést is. Áttekintettük a projektfelelős következtetéseit az alábbiakra nézve:






  — | az outputok és eredmények terén bejelentett előrelépés összhangban van-e a támogatási szerződésben előírt célkitűzésekkel; |
| --- | --- | --- |

5.42.

—

az outputok és eredmények terén bejelentett előrelépés összhangban van-e a támogatási szerződésben előírt célkitűzésekkel;

| — | a projekt kapcsán felmerült költségek észszerű mértékűek-e a jelentésben ismertetett előrehaladás fényében; |
| --- | --- |

—

a projekt kapcsán felmerült költségek észszerű mértékűek-e a jelentésben ismertetett előrehaladás fényében;

| — | a projekt outputjait és eredményeit a támogatási szerződés követelményeinek megfelelően megosztották-e a nyilvánossággal. |
| --- | --- |

—

a projekt outputjait és eredményeit a támogatási szerződés követelményeinek megfelelően megosztották-e a nyilvánossággal.

A legtöbb projekt megvalósította tervezett outputjait és eredményeit

| 5.43. | A Bizottság jelentései szerint a legtöbb projekt megvalósította tervezett outputjait és eredményeit. A bizottsági jelentésekből ugyanakkor kiderül, hogy több projekt teljesítményét problémák csorbították:






  — | tíz esetben a jelentés szerinti előrehaladás csak részben felelt meg a Bizottsággal kötött megállapodásban előírt célkitűzéseknek, két esetben pedig nem felelt meg azoknak; |
| --- | --- | --- |

5.43.

—

tíz esetben a jelentés szerinti előrehaladás csak részben felelt meg a Bizottsággal kötött megállapodásban előírt célkitűzéseknek, két esetben pedig nem felelt meg azoknak;

| — | három esetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bejelentett költségek mértéke nem észszerű az elért előrehaladáshoz képest; |
| --- | --- |

—

három esetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bejelentett költségek mértéke nem észszerű az elért előrehaladáshoz képest;

| — | tíz esetben csak részben történt meg a projekt outputjainak és eredményeinek megosztása, két esetben pedig egyáltalán semmit nem tettek azok megosztása érdekében. |
| --- | --- |

—

tíz esetben csak részben történt meg a projekt outputjainak és eredményeinek megosztása, két esetben pedig egyáltalán semmit nem tettek azok megosztása érdekében.

---

(1)  A hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (2007–2013).

(2)  A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020).

(3)  A mintát két fő rétegre osztottuk a szabályszerűségre vonatkozó kockázatértékelésünk alapján. Az első rétegbe fokozottan ellenőrzendő magas kockázatú területek (különösen a hetedik keretprogram és a H2020), valamint egyéb magas kockázatú területek (például a CEF) tartoztak. A második réteget olyan alacsony kockázatú kiadások alkották, mint például az igazgatási kiadások és az űrprogramok.

(4)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 0,7 % és 3,2 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(5)  28/2018. sz. különjelentés: „A Horizont 2020 keretprogramban bevezetett, egyszerűsítést célzó intézkedések többsége könnyítést jelentett a kedvezményezettek számára, ám még mindig vannak fejlődési lehetőségek”.

(6)  15 tranzakció számszerűsíthető és nem számszerűsíthető hibát is tartalmazott.

(7)  Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (DG RTD), Oktatási és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) és Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME).

(8)  A Bizottság a hetedik kutatási keretprogram kiadásaira vonatkozóan 5,26 %-os többéves reprezentatív hibaarányról számol be. Fennmaradó hibaarányról csak az egyes érintett főigazgatóságok szintjén számol be, ennek értéke változó, de mindig 2 % fölött van.

(9)  A Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram kiadásainak közös ellenőrzési szolgálata (CAS) az Európai Bizottságnál, a Kutatási Főigazgatóság keretében.

(10)  Ezek közül két esetben az I. szakaszban lévő kkv-projekteket illetően a CAS csupán a Bizottság egyéb részlegei által végrehajtott előzetes ellenőrzési eljárásokra támaszkodik.

(11)  Többszereplős együttműködési projektek teljesítményét értékeltük, az egyéni kutatóknak nyújtott mobilitási támogatás és hasonló tranzakciók kizárásával.

5.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – „VERSENYKÉPESSÉG A NÖVEKEDÉSÉRT ÉS A FOGLALKOZTATÁSÉRT”

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes tranzakció: | 130 | 130 |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA | | |
| Becsült hibaszint | 2,0  % | 4,2  % |
| | Felső hibahatár (UEL) | 3,2  % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 0,7  % | |

2018

2017

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció:

130

130

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

2,0  %

4,2  %

Felső hibahatár (UEL)

3,2  %

Alsó hibahatár (LEL)

0,7  %

5.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – „VERSENYKÉPESSÉG A NÖVEKEDÉSÉRT ÉS A FOGLALKOZTATÁSÉRT”

| Tárgyév | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése |
| --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem vonatkozik rá | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult |
| 2015 | 1. ajánlás:

  a Bizottság a tagállami hatóságokkal és a független ellenőrökkel együtt használja fel az összes releváns információt ahhoz, hogy a hibákat a kiadások megtérítése előtt megelőzzék, illetve feltárják és kijavítsák; | | X | | | | |
| 2. ajánlás:

  a Bizottság bocsásson ki iránymutatást a kedvezményezetteknek a Horizont 2020 és a hetedik kutatási keretprogram, illetve a hasonló programok közötti különbségekről; | X | | | | | |
| 3. ajánlás:

  a Bizottság tegyen közzé a kutatási és innovációs kiadásokra vonatkozó közös iránymutatásokat a végrehajtó szervezetek számára, hogy a nem támogatható költségek visszafizettetésére vonatkozó ajánlások alkalmazása során biztosítsa a kedvezményezettek egységes kezelését; | X | | | | | |
| 4. ajánlás:

  a Bizottság kísérje szorosan figyelemmel a hetedik kutatási keretprogram keretében megtérített költségek utólagos ellenőrzésén alapuló extrapolált korrekciók végrehajtását. | | X | | | | |
| 2017 | 2018 végéig a Bizottság:

  1. ajánlás:

  a Horizont 2020 tekintetében egyszerűsítse tovább a személyzeti költségekkel kapcsolatos szabályokat; vizsgálja felül a személyzeti költségek kiszámítására szolgáló módszert, valamint egészítse ki az egyes országok esetében előforduló kérdéses esetek felsorolását; | | X | | | | |
| 2. ajánlás:

  a CEF esetében különösen a kivitelezési szerződések és alvállalkozói szerződések közötti egyértelműbb különbségtétel révén gondoskodjon arról, hogy a kedvezményezettek jobban ismerjék a támogathatósági szabályokat; | | X | | | | |
| 3. ajánlás:

  haladéktalanul kezelje az IAS által az alábbi területeken feltárt hiányosságokat:






  — | az EACEA Erasmus+ támogatáskezelési eljárása; |

Tárgyév

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem vonatkozik rá

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

2015

1. ajánlás:

a Bizottság a tagállami hatóságokkal és a független ellenőrökkel együtt használja fel az összes releváns információt ahhoz, hogy a hibákat a kiadások megtérítése előtt megelőzzék, illetve feltárják és kijavítsák;

X

2. ajánlás:

a Bizottság bocsásson ki iránymutatást a kedvezményezetteknek a Horizont 2020 és a hetedik kutatási keretprogram, illetve a hasonló programok közötti különbségekről;

X

3. ajánlás:

a Bizottság tegyen közzé a kutatási és innovációs kiadásokra vonatkozó közös iránymutatásokat a végrehajtó szervezetek számára, hogy a nem támogatható költségek visszafizettetésére vonatkozó ajánlások alkalmazása során biztosítsa a kedvezményezettek egységes kezelését;

X

4. ajánlás:

a Bizottság kísérje szorosan figyelemmel a hetedik kutatási keretprogram keretében megtérített költségek utólagos ellenőrzésén alapuló extrapolált korrekciók végrehajtását.

X

2017

2018 végéig a Bizottság:

1. ajánlás:

a Horizont 2020 tekintetében egyszerűsítse tovább a személyzeti költségekkel kapcsolatos szabályokat; vizsgálja felül a személyzeti költségek kiszámítására szolgáló módszert, valamint egészítse ki az egyes országok esetében előforduló kérdéses esetek felsorolását;

X

2. ajánlás:

a CEF esetében különösen a kivitelezési szerződések és alvállalkozói szerződések közötti egyértelműbb különbségtétel révén gondoskodjon arról, hogy a kedvezményezettek jobban ismerjék a támogathatósági szabályokat;

X

3. ajánlás:

haladéktalanul kezelje az IAS által az alábbi területeken feltárt hiányosságokat:

—

az EACEA Erasmus+ támogatáskezelési eljárása;

| — | a kutatási és innovációs projektek monitoringja. |
| --- | --- |

—

a kutatási és innovációs projektek monitoringja.

X

---

6. FEJEZET

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 6.1–6.12. |
| --- | --- |

| A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület rövid leírása | 6.2–6.6. |
| --- | --- |

| Szakpolitikai célkitűzések és kiadási eszközök | 6.2. |
| --- | --- |

| A végrehajtás, illetve a kontroll- és bizonyossági keret | 6.3–6.6. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 6.7–6.12. |
| --- | --- |

| 1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége | 6.13–6.70. |
| --- | --- |

| A tranzakciókra irányuló vizsgálatainknak és az ellenőrzések újbóli elvégzésének eredményei | 6.14–6.40. |
| --- | --- |

| Nem támogatható kiadások és projektek | 6.19–6.24. |
| --- | --- |

| A belső piaci szabályok megsértése | 6.25–6.32. |
| --- | --- |

| A pénzügyi eszközök alkalmazására vonatkozó szabályok be nem tartása | 6.33–6.38. |
| --- | --- |

| Az, hogy uniós forrásokat szabálytalanul visszatartottak a kedvezményezettektől, késedelmes kifizetésekhez vezetett | 6.39–6.40. |
| --- | --- |

| Az ellenőrző hatóságok munkájának számvevőszéki értékelése | 6.41–6.50. |
| --- | --- |

| A Bizottság bizonyossággal kapcsolatos munkája és a fennmaradó hibaarányról való beszámolás az éves tevékenységi jelentéseiben | 6.51–6.70. |
| --- | --- |

| A 2014–2020-as időszakra vonatkozóan nyújtott bizonyosság | 6.51–6.64. |
| --- | --- |

| A lezárással kapcsolatos intézkedések | 6.65–6.70. |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 6.71–6.77. |
| --- | --- |

| Következtetések | 6.71–6.75. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 6.76–6.77. |
| --- | --- |

| 2. rész – A projektek teljesítményének értékelése | 6.78–6.88. |
| --- | --- |

| 6.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei |
| --- | --- |

6.1. melléklet –

| 6.2. melléklet – | A tagállamokban végrehajtott uniós fellépésekre vonatkozó információk |
| --- | --- |

6.2. melléklet –

| 6.3. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása |
| --- | --- |

6.3. melléklet –

Bevezetés

| 6.1. | Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” című 1b. alfejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. Az ellenőrzésünk tárgyát képező kifizetések a 2007–2013 közötti időszak lezárásához és a 2014–2020 közötti programozási időszak végrehajtásához kapcsolódnak. A
  6.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2018-ban ezen alfejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről. A 2018. évi ellenőrzött sokaságról a 6.7. bekezdés nyújt további információt.






  6.1. háttérmagyarázat


  A többéves pénzügyi keret 1b. alfejezete – „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” – 2018. évi adatok lebontása


















  (1) | A 47,4 milliárd eurós összeg a 2014–2020-as programozási időszak éves előlegeiből és időközi kifizetéseiből áll, amelyek nem szerepeltek a 2018-ban a Bizottság által elfogadott bizonyossági csomagok alapjául szolgáló elszámolásokban. A mögöttes tranzakciók harmonizált meghatározásával összhangban (a részleteket lásd: az
  1.1. melléklet
  13. bekezdése) ezek a kifizetések előfinanszírozásnak minősülnek, így nem képezik részét a 2018. évi éves jelentéssel kapcsolatos ellenőrzési sokaságunknak. |
| --- | --- | --- |

6.1.

6.1. háttérmagyarázat

A többéves pénzügyi keret 1b. alfejezete – „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” – 2018. évi adatok lebontása

Image 36

Image 37

(1)

A 47,4 milliárd eurós összeg a 2014–2020-as programozási időszak éves előlegeiből és időközi kifizetéseiből áll, amelyek nem szerepeltek a 2018-ban a Bizottság által elfogadott bizonyossági csomagok alapjául szolgáló elszámolásokban. A mögöttes tranzakciók harmonizált meghatározásával összhangban (a részleteket lásd: az
  1.1. melléklet
  13. bekezdése) ezek a kifizetések előfinanszírozásnak minősülnek, így nem képezik részét a 2018. évi éves jelentéssel kapcsolatos ellenőrzési sokaságunknak.

| Forrás: | Az Európai Unió 2018. évi összevont beszámolója. |
| --- | --- |

Forrás:

Az Európai Unió 2018. évi összevont beszámolója.

A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület rövid leírása

Szakpolitikai célkitűzések és kiadási eszközök

| 6.2. | Az ezen alfejezet alatti kiadások célja a különböző uniós tagállamok és régiók eltérő fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése és a régiók versenyképességének erősítése (1). E célok megvalósítása a következő alapok/eszközök útján történik:






  — | az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), amelynek célja a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazítása az infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások – elsősorban a vállalkozásoknak nyújtott – pénzügyi támogatásával; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), amelynek célja a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazítása az infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások – elsősorban a vállalkozásoknak nyújtott – pénzügyi támogatásával;

| — | a Kohéziós Alap (KA), amely a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében környezetvédelmi és közlekedési projekteket finanszíroz azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNI nem éri el az uniós átlag 90 %-át; |
| --- | --- |

—

a Kohéziós Alap (KA), amely a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében környezetvédelmi és közlekedési projekteket finanszíroz azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNI nem éri el az uniós átlag 90 %-át;

| — | az Európai Szociális Alap (ESZA), amelynek célja, hogy – azokra a régiókra összpontosítva, ahol magas a fiatalok munkanélküliségi rátája – elősegítse a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely létrehozását, többek között az Ifjúsági Foglalkoztatási Kezdeményezés (IFK) révén; |
| --- | --- |

—

az Európai Szociális Alap (ESZA), amelynek célja, hogy – azokra a régiókra összpontosítva, ahol magas a fiatalok munkanélküliségi rátája – elősegítse a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely létrehozását, többek között az Ifjúsági Foglalkoztatási Kezdeményezés (IFK) révén;

| — | egyéb olyan kisebb eszközök, mint az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) vagy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz történő hozzájárulás. |
| --- | --- |

—

egyéb olyan kisebb eszközök, mint az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) vagy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz történő hozzájárulás.

A végrehajtás, illetve a kontroll- és bizonyossági keret

| 6.3. | A tagállamok az egyes programozási időszakok kezdetén rendszerint többéves operatív programokat (OP) nyújtanak be a TPK teljes időtartamára nézve. A Bizottság jóváhagyását követően az operatív program végrehajtásával kapcsolatos felelősséget a Bizottság (2) és az adott tagállam megosztva viseli. A kedvezményezettek a tagállami hatóságokon keresztül kapnak visszatérítést, és az uniós költségvetés társfinanszírozza a műveletek felmerült és kifizetett elszámolható költségeit az operatív program feltételeivel összhangban. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó felülvizsgált kontroll- és bizonyossági keret célja annak biztosítása, hogy (3) az operatív programok keretében történő visszatérítésekre vonatkozó fennmaradó hibaarány a rendeletben meghatározott 2 %-os lényegességi küszöb alatt maradjon (4). A felülvizsgált kontroll- és bizonyossági keret főbb elemei:






  — | Az ellenőrző hatóságok által az éves beszámolóban szerepeltetett kiadásokkal kapcsolatban végzett munka. E munka eredménye, egy éves kontrolljelentés, a tagállamok „bizonyossági csomagjainak” (5) részeként kerül benyújtásra a Bizottságnak. Eben a jelentésben szerepel az operatív program (vagy operatív programok csoportja) fennmaradó hibaaránya, valamint a bejelentett kiadások szabályszerűségéről és az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működéséről szóló ellenőri vélemény. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

Az ellenőrző hatóságok által az éves beszámolóban szerepeltetett kiadásokkal kapcsolatban végzett munka. E munka eredménye, egy éves kontrolljelentés, a tagállamok „bizonyossági csomagjainak” (5) részeként kerül benyújtásra a Bizottságnak. Eben a jelentésben szerepel az operatív program (vagy operatív programok csoportja) fennmaradó hibaaránya, valamint a bejelentett kiadások szabályszerűségéről és az irányítási és kontrollrendszerek eredményes működéséről szóló ellenőri vélemény.

| — | Az elszámolások évenkénti elfogadása. E célból a Bizottság elsősorban teljességi és pontossági adminisztratív ellenőrzéseket végez, mielőtt elfogadja az elszámolásokat és felszabadítja a korábban biztosítékként visszatartott 10 %-os összeget (6). |
| --- | --- |

—

Az elszámolások évenkénti elfogadása. E célból a Bizottság elsősorban teljességi és pontossági adminisztratív ellenőrzéseket végez, mielőtt elfogadja az elszámolásokat és felszabadítja a korábban biztosítékként visszatartott 10 %-os összeget (6).

| — | Ezt követően az egyes bizonyossági csomagok dokumentációs áttekintése a Bizottság által és szabályszerűségi ellenőrzések a tagállamokban. A Bizottság ezeket az ellenőrzéseket a célból végzi, hogy megállapítsa és validálja az ellenőrző hatóságok által bejelentett fennmaradó hibaarányokat; ezeket a következő év éves tevékenységi jelentéseiben teszi közzé. |
| --- | --- |

—

Ezt követően az egyes bizonyossági csomagok dokumentációs áttekintése a Bizottság által és szabályszerűségi ellenőrzések a tagállamokban. A Bizottság ezeket az ellenőrzéseket a célból végzi, hogy megállapítsa és validálja az ellenőrző hatóságok által bejelentett fennmaradó hibaarányokat; ezeket a következő év éves tevékenységi jelentéseiben teszi közzé.

| 6.5. | A 2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjainak lezárását kötelezően megelőző folyamat hasonló a 6.4. bekezdésben leírthoz, amely magában foglalja a 2014–2020 közötti időszak bizonyossági csomagjainak értékelését. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | A 2017. évi éves jelentésünkben (7) részletesen ismertettük a kontroll- és bizonyossági keretet. Lásd még alább:
  6.1. ábra.








  6.1. ábra


  A 2014–2020-as programozási időszak kontroll- és bizonyossági kerete
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

6.6.

6.1. ábra

A 2014–2020-as programozási időszak kontroll- és bizonyossági kerete

Image 38

Forrás:

Európai Számvevőszék.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 6.7. | 2018-ban a Bizottság a 419 jóváhagyott operatív program közül 248-ra nézve fogadott el elszámolásokat (mintegy 11,9 milliárd euro értékben). Ezek az elszámolások a 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozóan mind a 28 tagállam által benyújtott 202 bizonyossági csomagból származtak. A Bizottság ezenkívül a 2007–2013-as programozási időszakból is lezárt vagy részben lezárt (8) 217 operatív programot (mintegy 11,7 milliárd euro). Ellenőrzési sokaságunkat (mintegy 23,6 milliárd euro) a 2016/2017. számviteli év (2014–2020-as időszak) bizonyossági csomagjaiban foglalt kiadások, valamint az igazoló hatóságok által igazolt, az ellenőrző hatóságok 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó végső kontrolljelentéseinek alapjául szolgáló kiadások alkották. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Célunk az volt, hogy az
  1.1.mellékletben
  leírtak szerint hozzájáruljunk az átfogó megbízhatósági nyilatkozathoz. Az e kiadási területre vonatkozó kontroll- és bizonyossági keret jellemzőinek figyelembevételével azt is igyekeztünk értékelni, hogy milyen mértékben lehet támaszkodni az ellenőrző hatóságok és a Bizottság munkájára, és ennek révén megvizsgáltuk, hogy a jövőben lehetséges-e annak nagyobb mértékű felhasználása, illetve megállapítsuk, hol van szükség további fejlesztésre. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | E fejezetnek a szabályszerűségre összpontosító
  1. részében
  az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési módszertan és módszerek alkalmazásával a következők vizsgálatát végeztük el a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület kapcsán 2018-ban:






  a) | egy 220 tranzakcióból álló minta, amelyet úgy terveztünk meg, hogy az a TPK ezen alfejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve statisztikailag reprezentatív legyen, és amelyet az ellenőrző hatóságok előzőleg ellenőriztek; |
| --- | --- | --- |

6.9.

a)

egy 220 tranzakcióból álló minta, amelyet úgy terveztünk meg, hogy az a TPK ezen alfejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve statisztikailag reprezentatív legyen, és amelyet az ellenőrző hatóságok előzőleg ellenőriztek;

| b) | az ellenőrző hatóságoknak a 24 bizonyossági/zárócsomagban szereplő információk validálásához elvégzett munkája, a 220 tranzakcióból álló minta felhasználásával; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrző hatóságoknak a 24 bizonyossági/zárócsomagban szereplő információk validálásához elvégzett munkája, a 220 tranzakcióból álló minta felhasználásával;

| c) | a Bizottságnak az elszámolások elfogadását követően végzett ellenőrzési munkája a 2014–2020-as bizonyossági csomagok szabályszerűségi szempontjainak ellenőrzésére; |
| --- | --- |

c)

a Bizottságnak az elszámolások elfogadását követően végzett ellenőrzési munkája a 2014–2020-as bizonyossági csomagok szabályszerűségi szempontjainak ellenőrzésére;

| d) | a Bizottságnak a 2018. évi bizonyossági/zárócsomagokban említett hibaarányok áttekintésével és validálásával kapcsolatos munkája. Megvizsgáltuk a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága éves tevékenységi jelentéseiben szereplő szabályszerűségi információk relevanciáját és megbízhatóságát, valamint azoknak a Bizottság éves irányítási és teljesítményjelentésében (AMPR) való szerepeltetését is. |
| --- | --- |

d)

a Bizottságnak a 2018. évi bizonyossági/zárócsomagokban említett hibaarányok áttekintésével és validálásával kapcsolatos munkája. Megvizsgáltuk a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága éves tevékenységi jelentéseiben szereplő szabályszerűségi információk relevanciáját és megbízhatóságát, valamint azoknak a Bizottság éves irányítási és teljesítményjelentésében (AMPR) való szerepeltetését is.

| 6.10. | A mintavételre két szakaszban került sor. Először kiválasztottunk 24 bizonyossági/zárócsomagot (15-öt a 2014–2020 közötti, 9-et pedig a 2007–2013-as programozási időszakból), amelyek 53-ra terjedtek ki azon 465 operatív program közül, amelyeket 2018-ban a Bizottság az uniós költségvetésből rendezett. Ezen operatív programokból ezután 217, az ellenőrző hatóságok által korábban ellenőrzött tranzakciót választottunk ki. A
  6.2. melléklet
  tagállamonkénti lebontásban mutatja az ellenőrzött mintát. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Idei ellenőrzési munkánk megegyezett azzal, amit 2017. évi éves jelentésünkben részletesen bemutattunk (9). |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | E fejezet
  2. részében
  értékeltük a teljesítmény mérésére és jelentésére szolgáló tagállami rendszereket. Megvizsgáltuk az ellenőrző hatóságoknak és a Bizottságnak a teljesítményadatok megfelelőségének és megbízhatóságának biztosítása terén végzett munkáját is. Amennyiben ismételten elvégeztük a fizikailag végrehajtott műveletek ellenőrzését, azt is értékeltük, hogy a hatóságok az output- és eredménymutatókra meghatározott célok milyen mértékű teljesítéséről számoltak be. |
| --- | --- |

6.12.

1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége

| 6.13. | Fejezetünk 1. része három szakaszból áll. Az első az ez évi, 220 tranzakcióból álló minta tesztelésére vonatkozik, amelynek célja, hogy nagyobb rálátással rendelkezzünk a legfőbb hibaforrásokra és információt szerezzünk az átfogó megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez. A második szakasz az ellenőrző hatóságok munkájára irányuló értékelésünket mutatja be, a harmadik pedig a Bizottság munkájára vonatkozik. E három szakasz eredményei alapján tudunk következtetést levonni a két felelős főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében és a Bizottság éves irányítási és teljesítményjelentésében foglalt szabályszerűségi információkkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

6.13.

A tranzakciókra irányuló vizsgálatainknak és az ellenőrzések újbóli elvégzésének eredményei

| 6.14. | Tranzakciótesztjeink eredményeiről a
  6.1. melléklet
  nyújt áttekintést. Az általunk megvizsgált 220 tranzakcióban 36 olyan hibát állapítottunk meg és számszerűsítettünk, amelyeket az ellenőrző hatóságok nem tártak fel. Az ellenőrző hatóságok által korábban talált 60 hibát és a programhatóságok által alkalmazott, a két programozási időszakra együttvéve összesen 314 millió euro összegű korrekciót is figyelembe véve a hibaszintet 5,0 %-ra (10) becsüljük. A 2014–2020-as időszak tranzakcióiban több és nagyobb hatású hibákat tártunk fel, mint a 2007–2013-as időszak zárással kapcsolatos tranzakcióiban. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | A mintában szereplő 220 tranzakcióra nézve az ellenőrző hatóságok 60 számszerűsíthető hibáról számoltak be a bizonyossági/zárócsomagban, elsősorban a nem támogatható költségek (37) és a közbeszerzés (18) vonatkozásában (11), ezt követték a lényeges bizonylatok hiányával kapcsolatos hibák (3). |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | A tagállami hatóságok annak érdekében, hogy a fennmaradó hibaarányt a 2 %-os lényegességi küszöb alá csökkentsék, pénzügyi korrekciókat alkalmaztak, szükség szerint extrapolálva azokat. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | A
  6.2. háttérmagyarázat
  szemlélteti a megállapított hibák kategóriánkénti megoszlását, valamint forrás szerint is lebontja a talált hibákat, beleértve az általunk vizsgált tranzakciókra nézve az ellenőrző hatóságok által bejelentett hibákat. A becsült hibaszinthez a legtöbbel a nem támogatható költségek járultak hozzá, ezt az állami támogatásokra és a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok be nem tartása követte. Ezekről a hibákról a 6.19–6.40. bekezdés nyújt bővebb tájékoztatást.






  6.2. háttérmagyarázat


  Gazdasági, társadalmi és területi kohézió – A hibák lebontása
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

6.17.

6.2. háttérmagyarázat

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió – A hibák lebontása

Image 39

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 6.18. | A feltárt hibák száma és hatása azt mutatja, hogy továbbra is fennállnak hiányosságok az irányító hatóságok által bejelentett kiadások szabályszerűségét illetően. Ez a megállapítás megerősíti a Bizottság 2018. évi szabályszerűségi ellenőrzéseinek eredményeit, amelyek szerint 26 esetből ötben jelentős hiányosságok voltak a megfelelő irányítási ellenőrzésekre vonatkozó 4. sz. alapkövetelményben. |
| --- | --- |

6.18.

Nem támogatható kiadások és projektek

| 6.19. | A tagállami hatóságok a kiadások Bizottság felé történő bejelentésekor igazolják, hogy a kiadások az uniós vagy nemzeti szabályokban megállapított különböző konkrét rendelkezéseknek megfelelően merültek fel, és hogy a támogatást olyan kedvezményezetteknek vagy műveletekhez nyújtották, amelyek megfelelnek az operatív program támogathatósági követelményeinek. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | A támogatásra nem jogosult kiadások és projektek jelentik a legfőbb hibaforrást mind az ERFA/KA, mind az ESZA esetében. A vizsgált tranzakciók 7 %-ánál úgy találtuk, hogy a projektek nem feleltek meg sem az uniós, sem a tagállami támogathatósági szabályoknak. Ezek az esetek az összes számszerűsíthető hiba 44 %-át teszik ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 1,9 százalékponttal járulnak hozzá. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | A kiadások nem támogatható voltát elsősorban az okozta, hogy egyes projekttevékenységek vagy résztvevők nem feleltek meg a támogathatósági szabályoknak. Így volt ez minden második olyan művelet esetében, ahol nem támogatható kiadást állapítottunk meg, és ezek a becsült hibaszint 21 %-át tették ki. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Az uniós szabályok szerint a héakiadás csak akkor jogosult társfinanszírozásra, ha az a tagállami héaszabályok értelmében nem visszaigényelhető. A múlt évhez hasonlóan négy operatív programban összesen 11 olyan projektet találtunk, amelyek esetében a tagállami hatóságok a visszaigényelhető héát támogatható kiadásként jelentették be. Amint legutóbbi éves jelentésünkben beszámoltunk róla, e hibák közül nyolc Lengyelországban történt. Az ellenőrző hatóságok mindegyik esetben helytelenül értelmezték a támogathatósági szabályokat, és nem jelentettek be valamely szabálytalanságot. Ezt a nyolc hibát nem számszerűsítettük, mivel a Bizottság pénzügyi korrekciókat alkalmazott. A héára vonatkozó gyorsvizsgálatunk (12) során részletesebben kitértünk erre a témára, és kifejtettük, hogy a héa-visszatérítés a hibák gyakori forrása, mivel a szabályokat gyakran nem megfelelően alkalmazzák. |
| --- | --- |

6.22.

Az egyszerűsítési intézkedések révén meg lehet előzni szabálytalanságokat

| 6.23. | A kedvezményezettek szempontjából jelentős mértékben növeli az összetettséget, amikor a nemzeti támogathatósági követelmények meghaladják az uniós jogszabályok által előírtakat (13). Három feltárt hiba elkerülhető lett volna, ha a tagállami hatóságok nem ennyire összetett nemzeti támogathatósági feltételeket szabtak volna meg (példát lásd:
  6.3. háttérmagyarázat
  ).






  6.3. háttérmagyarázat


  Komplex nemzeti támogathatósági feltételek – példa






  Egy lengyel operatív programra vonatkozó támogathatósági szabályok között szerepelt egy olyan feltétel, amely tiltja uniós támogatás felhasználását, ha egy másik gazdálkodó egység ugyanazon a telephelyen azonos típusú üzleti tevékenységet végez. Ez a követelmény, amely túlmegy az uniós jogszabályokban előírtakon, a támogatási megállapodásban is szerepel.
  Mivel egy kedvezményezett – egy ügyvéd – ugyanazon a telephelyen kezdte meg tevékenységét, mint egy másik jogi cég, a projekt nem volt jogosult társfinanszírozásra.
  Németországban szintén összetett nemzeti támogathatósági feltételeket találtunk. |
| --- | --- |

6.23.

6.3. háttérmagyarázat

Komplex nemzeti támogathatósági feltételek – példa

Egy lengyel operatív programra vonatkozó támogathatósági szabályok között szerepelt egy olyan feltétel, amely tiltja uniós támogatás felhasználását, ha egy másik gazdálkodó egység ugyanazon a telephelyen azonos típusú üzleti tevékenységet végez. Ez a követelmény, amely túlmegy az uniós jogszabályokban előírtakon, a támogatási megállapodásban is szerepel.

Mivel egy kedvezményezett – egy ügyvéd – ugyanazon a telephelyen kezdte meg tevékenységét, mint egy másik jogi cég, a projekt nem volt jogosult társfinanszírozásra.

Németországban szintén összetett nemzeti támogathatósági feltételeket találtunk.

| 6.24. | Másrészt egy egyszerűsítési intézkedés csökkenteni tudná a kedvezményezettek adminisztratív terheit: az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása. Azon ellenőrzött tranzakciók esetében, amelyeknél egyszerűsített költségelszámolási módszereket alkalmaztak, azt tapasztaltuk, hogy azok kevésbé hibaérzékenyek, de észrevételezzük, hogy ezeket a módszereket továbbra is kevéssé alkalmazzák olyankor, amikor pedig megfelelőek lennének. |
| --- | --- |

6.24.

A belső piaci szabályok megsértése

| 6.25. | Ebben az évben a belső piaci szabályok megsértésének 16 esetét állapítottuk meg, ebből nyolcat számszerűsítettünk. 2018-ban a főbb jogsértések közbeszerzéssel vagy állami támogatással voltak kapcsolatosak. |
| --- | --- |

6.25.

A számos korrekció ellenére a közbeszerzés továbbra is jelentős hibaforrás

| 6.26. | A közbeszerzési eljárások kulcsfontosságú eszközt jelentenek a közpénzek gazdaságos és eredményes elköltéséhez, valamint a belső piac létrehozásához. Idén 129 építési beruházásra, szolgáltatásnyújtásra és árubeszerzésre irányuló eljárást vizsgáltunk meg. Ezen eljárások túlnyomó többsége az ERFA és a KA operatív programjai által társfinanszírozott, hibára érzékenyebb projektekre vonatkozott. |
| --- | --- |

6.26.

| 6.27. | Munkájuk során az ellenőrző hatóságok az általunk megvizsgált tranzakciókban a közbeszerzési szabályok megsértésének 18 esetét tárták fel olyan területeken, mint a beszerzési eljárás elmaradása, a kiválasztási kritériumok helytelen alkalmazása és a kiírási feltételek hiányosságai. A hatóságok módszeresen 5 %-tól 100 %-ig terjedő átalánykorrekciókat írtak elő, a bizottsági iránymutatásnak megfelelően (14). |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Kilenc olyan közbeszerzési eljárásra nézve állapítottuk meg az uniós, illetve nemzeti közbeszerzési szabályok megsértését, ahol az ellenőrző hatóságok nem észlelték a szabálysértést (lásd:
  6.4. háttérmagyarázat
  ). Az általunk feltárt hibák többsége az uniós értékhatárokat meghaladó értékű szerződésekhez kapcsolódott (15), amelyekből kettő a verseny indokolatlan korlátozásával kapcsolatos súlyos szabálysértés volt, ezeket számszerűsíthető hibaként jelentettük. Ezek az összes általunk talált számszerűsíthető hiba 6 %-át tették ki, és a becsült hibaszinthez körülbelül 0,7 százalékponttal járultak hozzá. A pályáztatással kapcsolatos egyéb hibák közé tartozott a közzétételi és átláthatósági követelmények megsértése.






  6.4. háttérmagyarázat


  Közbeszerzési szabályok megsértése: egy példa






  A 2007–2013-as programozási időszakban Olaszországban egy kedvezményezett hatóság egy hároméves szerződést ítélt oda egy magánvállalatnak. A szerződésben szereplő szolgáltatások magukban foglalták a korrekciók nyomon követését, irányítását, a róluk való beszámolást és végrehajtásukat. A pályázati felhívás feltételeivel összhangban a kedvezményezett később további három évre meghosszabbította a szerződést. A második időszak végén a kedvezményezett további szolgáltatások nyújtását ajánlotta a vállalkozónak, és további 15 hónapra új szerződést írt alá. A kiegészítő szolgáltatások előre láthatóak voltak, és a piacon más vállalatok is képesek voltak ezek teljesítésére. A kiegészítő szolgáltatások közbeszerzési eljárás nélkül történő odaítélése uniós társfinanszírozásra jogosulatlanná tette a költségeket.
  Az ellenőrző hatóság tévedett, amikor a kedvezményezett eljárásmódjában nem talált szabálytalanságot.
  Közbeszerzési szabálysértésre Magyarországon is találtunk egy példát. |
| --- | --- |

6.28.

6.4. háttérmagyarázat

Közbeszerzési szabályok megsértése: egy példa

A 2007–2013-as programozási időszakban Olaszországban egy kedvezményezett hatóság egy hároméves szerződést ítélt oda egy magánvállalatnak. A szerződésben szereplő szolgáltatások magukban foglalták a korrekciók nyomon követését, irányítását, a róluk való beszámolást és végrehajtásukat. A pályázati felhívás feltételeivel összhangban a kedvezményezett később további három évre meghosszabbította a szerződést. A második időszak végén a kedvezményezett további szolgáltatások nyújtását ajánlotta a vállalkozónak, és további 15 hónapra új szerződést írt alá. A kiegészítő szolgáltatások előre láthatóak voltak, és a piacon más vállalatok is képesek voltak ezek teljesítésére. A kiegészítő szolgáltatások közbeszerzési eljárás nélkül történő odaítélése uniós társfinanszírozásra jogosulatlanná tette a költségeket.

Az ellenőrző hatóság tévedett, amikor a kedvezményezett eljárásmódjában nem talált szabálytalanságot.

Közbeszerzési szabálysértésre Magyarországon is találtunk egy példát.

Négy projekt az állami támogatási szabályok megsértése miatt nem volt támogatható

| 6.29. | Az állami támogatás – hacsak az összege nem marad a de minimis támogatások küszöbértéke alatt – elvben összeegyeztethetetlen a belső piaccal, mivel torzíthatja a versenyt a tagállamok közötti kereskedelemben. E szabály alól azonban vannak kivételek, különösen ha a projektre vonatkozik az általános csoportmentességi rendelet (GBER) (16). A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az állami támogatás egyéb eseteiről, hogy az véleményt alkothasson az összeegyeztethetőségről. |
| --- | --- |

6.29.

| 6.30. | Ebben az évben hét ERFA-projekt esetében állapítottuk meg Spanyolországban, Franciaországban, és Portugáliában, hogy azok uniós állami támogatási szabályokba ütköztek. E projektek közül öt esetében (valamennyi projekt portugáliai) úgy ítéljük meg, hogy a projekt az Uniótól, illetve a tagállamtól nem, vagy csak kevesebb közfinanszírozásban részesülhetett volna. Ezek a hibák a becsült hibaszinthez körülbelül 1,6 százalékponttal járulnak hozzá. |
| --- | --- |

6.30.

| 6.31. | Az állami támogatásokkal kapcsolatos öt számszerűsíthető megállapításunk közül három az ösztönző hatás hiányával és rendszerszintű hiányosságokkal kapcsolatos. Az uniós szabályok azon az előfeltevésen alapulnak, hogy az állami támogatást csak akkor szabad engedélyezni, ha olyan tevékenységeket támogat, amelyekre egyébként nem kerülne sor. Ennek az „ösztönző hatásnak” a megléte automatikus előfeltevés az általános csoportmentességi rendelet szerinti támogatási rendszerek esetében, ha a műveletek a támogatási kérelem időpontját követően kezdődnek (17). |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | A Bizottság korábban több, e hiba által érintett műveletet azonosított. Az érintett operatív program irányító hatósága kizárta a beszámolóból (18) azokat a műveleteket, amelyekben a Bizottság ilyen típusú hibát észlelt. Mind a Bizottság, mind az irányító hatóságok tisztában voltak azzal, hogy rendszerszintű problémáról van szó. Noha a tagállam megváltoztatta nemzeti szabályait az uniós szabályokkal való összhang biztosítása és a további szabálytalanságok elkerülése érdekében, egyik fél sem tett elegendő korrekciós intézkedést sem ahhoz, hogy az ilyen hibákat kiküszöböljék a 2016/2017. évi beszámolóból, sem ahhoz, hogy a potenciális hatást megfelelő pénzügyi korrekcióval ellensúlyozzák. A Bizottság ehelyett a szabályok módosítását követően elfogadta a beszámolót. |
| --- | --- |

6.32.

A pénzügyi eszközök alkalmazására vonatkozó szabályok be nem tartása

A pénzügyi eszközökbe teljesített szabálytalan kifizetések kisebb mértékben járultak hozzá a becsült hibaszinthez, mint 2017-ben

| 6.33. | A 2016/2017. számviteli év végéig 2,9 milliárd eurót fizettek ki előlegként pénzügyi eszközök részére, amiből 2,3 milliárd eurót 2016. július 1. és 2017. június 30. között jelentettek be (az uniós társfinanszírozásként kifizetett teljes összeg 17 %-a). A 2016/2017-es számviteli év során 1,3 milliárd eurót (43 %) fizettek ki a végső kedvezményezetteknek. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Vizsgálatunk öt pénzügyi eszköz számára történt kifizetésekre terjedt ki (kettő a 2014–2020 közötti, három pedig a 2007–2013 közötti programozási időszakból). Ennél az öt eszköznél 30 garanciát és 100 kölcsönt vizsgáltunk meg a pénzügyi közvetítők szintjén. Idén 14, a végső kedvezményezetteknek folyósított nem támogatható kifizetést találtunk, három megvizsgált eszköz vonatkozásában. Ezek vagy nem támogatható hitelekkel, vagy támogatásra nem jogosult végső kedvezményezettekkel, valamint az érintett tagállam által helytelenül kifizetett, törölt kifizetésekkel voltak kapcsolatosak. Mivel a pénzügyi eszközök ellenőrzési sokaságon belüli aránya 2018-ban sokkal alacsonyabb volt, mint 2017-ben, ezek a hibák kisebb mértékben járultak hozzá a 2018. évi becsült hibaszinthez (19). |
| --- | --- |

6.34.

| 6.35. | A pénzügyi eszközök teljesítményére és a pénzeszközök tényleges felhasználására (vagyis a lezáráskor elszámolható kiadásokra) vonatkozó információk a tagállamok által szolgáltatott adatokon alapulnak. Annak ellenére, hogy a Bizottság az elmúlt években jelentős erőfeszítéseket tett az adatminőség javítása érdekében, továbbra is találunk pontatlanságokat a végrehajtási jelentésekben. 2018-ban az öt általunk megvizsgált pénzügyi eszköz közül kettőt is ez jellemzett (mindkét időszakban egyet). Az egyik esetben az alapkezelő két törölt hitelt kifizetésként jelentett, ami nem támogatható kiadásokhoz vezetett. |
| --- | --- |

6.35.

Az EBB-csoport által kezelt pénzügyi eszközökre vonatkozó ellenőrzési eljárások terén felmerült hiányosságokat kezelték ugyan, de nem oldották meg teljes mértékben

| 6.36. | 2017-ben rámutattunk arra, hogy az EBB-csoport által kezelt pénzügyi eszközök tekintetében az ellenőrzési eljárások jelentős javulása szükséges, és hangsúlyoztuk, hogy a jogszabályok értelmében az ellenőrző hatóságoknak nincs joguk helyszíni ellenőrzéseket végezni, hogy a pénzügyi közvetítők szintjén bizonyosságot szerezzenek a szabályszerűségről. A Bizottság elfogadta ajánlásunkat ebben a tekintetben, és úgy ítélte meg, hogy az az ún. salátarendelet hatálybalépése révén teljesül. |
| --- | --- |

6.36.

| 6.37. | Tekintettel a kérdés komolyságára és az EBB csoport által kezelt valamennyi pénzügyi eszközre gyakorolt horizontális hatására, megvizsgáltuk, hogy mennyiben teljesültek tavalyi ajánlásaink. |
| --- | --- |

6.37.

| 6.38. | A salátarendelet új követelményként (20) vezette be az ellenőrző hatóságok számára, hogy a pénzügyi közvetítők – köztük az EBB csoport által kezelt pénzügyi eszközök – szintjén végezzék el a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos rendszer- és műveletellenőrzéseket. A végleges jóváhagyott szöveg kizárja a kkv-kezdeményezés2018. augusztus 2-a előtt létrehozott programjait. Mivel a kkv-kezdeményezés mind a hat eddig jóváhagyott programját ezen időpontnál korábban hozták létre, ezért még nem mindegyikre vonatkozóan vezettek be megfelelő ellenőrzési eljárásokat. |
| --- | --- |

6.38.

Az, hogy uniós forrásokat szabálytalanul visszatartottak a kedvezményezettektől, késedelmes kifizetésekhez vezetett

| 6.39. | Az uniós szabályok főszabályként előírják a tagállami hatóságok számára, hogy a kifizetési kérelemnek a kedvezményezett általi benyújtását követő 90 napon belül kifizessék nekik a teljes állami hozzájárulást (beleértve az uniós támogatást is), kivéve, ha fennállnak a kifizetés megszakításának bizonyos feltételei (21). Két tagállamban az irányító hatóságok a 220 általunk vizsgált tranzakció közül hat esetében nem tartották be ezt a szabályt. |
| --- | --- |

6.39.

| 6.40. | Négy németországi esetben az egyetlen kedvezményezett csak a 2016/2017. évi beszámoló Bizottság részére történő megküldését követően kapta meg a teljes összeget (nyolc hónappal a számviteli év végét követően). Két esetben még az ellenőrzésünk időpontjában is voltak kinnlévő összegek. Franciaországban és Németországban ez a gyakorlat bizonyos mértékig arra irányul, hogy a beszámolók elfogadásáig ellensúlyozza a Bizottság 10 %-os visszatartásának hatását azáltal, hogy a kedvezményezetteknek fizetendő visszatérítésekből arányában ugyanennyit indokolatlanul visszatartanak. |
| --- | --- |

6.40.

Az ellenőrző hatóságok munkájának számvevőszéki értékelése

| 6.41. | Az ellenőrző hatóságok munkája a kohéziós kiadások kontroll- és bizonyossági keretének meghatározó részét képezi. Az erre a munkára irányuló felülvizsgálatunk egy olyan folyamat része, amely ahhoz vezethet, hogy a jövőben munkánk során nagyobb mértékben felhasználjuk a Bizottság bizonyossági modelljét. Idén 126 ellenőrző hatóság közül 15-nek a munkáját értékeltük. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | Az ellenőrző hatóságok az általunk megvizsgált bizonyossági/zárócsomagok mindegyike tekintetében 2 % alatti fennmaradó hibaarányról számoltak be. Az ellenőrző hatóságok által fel nem tárt vagy nem korrigált hibák befolyásolják ezeket az arányokat. A Bizottság a saját munkája alapján a mintába felvett négy bizonyossági csomag tekintetében 2 % feletti fennmaradó hibaarányról számolt be. Az ellenőrző hatóságok által 24 bizonyossági csomagban/zárócsomagban vizsgált tranzakcióból álló mintánkban általunk feltárt további hibák elegendő bizonyítékkal szolgáltak arra nézve, hogy a 2014–2020 közötti időszak 15 bizonyossági csomagja közül további négy esetében, valamint a 2007–2013 közötti időszak kilenc zárócsomagja közül egy esetében a fennmaradó hibaarány meghaladta a 2 %-ot. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | 2018-ban első alkalommal fordult elő, hogy az ellenőrző hatóságok a Bizottság és a tagállamok által közösen elfogadott tipológia alkalmazásával számoltak be a hibákról (22). A
  6.5. háttérmagyarázat
  összeveti az ellenőrző hatóságok által leggyakrabban bejelentett hibatípusokat a Bizottság által és általunk leggyakrabban észlelt további hibákkal. Az eredmények szerint az egyes ellenőrző szervek által feltárt szabálytalanságok leggyakoribb típusai a nem támogatható kiadásokkal és a közbeszerzéssel kapcsolatosak. Ugyanakkor az is kiviláglik, hogy az ellenőrző hatóságok által feltárt számos szabálytalanság ellenére az általunk vizsgált projekteket továbbra is olyan hibák jellemzik, amelyek feltárására, illetve korrigálására a belső kontroll egyetlen korábbi szakaszában sem került sor (az erre vonatkozó példát lásd: 6.32. bekezdés).






  6.5. háttérmagyarázat


  Az ellenőrző szervek által feltárt leggyakoribb hibatípusok
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

6.43.

6.5. háttérmagyarázat

Az ellenőrző szervek által feltárt leggyakoribb hibatípusok

Image 40

Forrás:

Európai Számvevőszék.

Néhány ellenőrző hatóság mintavételi módszereinek hiányosságai a reprezentativitásra is kihatottak

| 6.44. | Az egyes operatív programok által társfinanszírozott műveletek nagy száma miatt az ellenőrző hatóságoknak mintavétel révén kell véleményt kialakítaniuk a kiadások támogathatóságáról. Az eredmények megbízhatóságához a mintáknak az ellenőrzött sokaságra nézve reprezentatívnak kell lenniük és általános szabályként statisztikailag érvényes módszeren kell alapulniuk (23). Az általunk ellenőrzött 24 bizonyossági/zárócsomagra nézve megvizsgáltuk a mintavételi módszereket. |
| --- | --- |

6.44.

| 6.45. | A 24 csomagból hatban (a 2014–2020-as időszakban négyben) többek között a következő hiányosságokat találtuk: elégtelen volt a mintaméret, bizonyos műveletek felülreprezentáltak voltak és helytelenül használták a mintavételi paramétereket. E hiányosságok közül kettő bizonyos mértékben befolyásolta a minták reprezentativitását és emiatt az elszámolásokban közölt fennmaradó hibaarányok pontosságát is. Erre a
  6.6. háttérmagyarázat
  hoz példát.






  6.6 háttérmagyarázat


  Mintavételi hiányosság






  A DG EMPL hiányosságokat tárt fel az egyik németországi operatív programban alkalmazott mintavételi módszert illetően: azt észlelte, hogy a sokaság egészéhez viszonyított súlyát tekintve egy intézkedés erősen felül volt reprezentálva a mintában. Ezt mi is így ítéljük meg. Úgy véljük, hogy a mintavételi megközelítés befolyásolta a minta reprezentativitását a bejelentett kiadásokat illetően. |
| --- | --- |

6.45.

6.6 háttérmagyarázat

Mintavételi hiányosság

A DG EMPL hiányosságokat tárt fel az egyik németországi operatív programban alkalmazott mintavételi módszert illetően: azt észlelte, hogy a sokaság egészéhez viszonyított súlyát tekintve egy intézkedés erősen felül volt reprezentálva a mintában. Ezt mi is így ítéljük meg. Úgy véljük, hogy a mintavételi megközelítés befolyásolta a minta reprezentativitását a bejelentett kiadásokat illetően.

Az ellenőrző hatóságok munkájának dokumentálása javult ugyan, de azt továbbra is hiányosságok jellemzik

| 6.46. | A nemzetközi ellenőrzési standardok értelmében az ellenőrök kötelesek dokumentálni vizsgálataikat és kellő pontossággal kell hivatkozniuk valamennyi, a vizsgált kiadással kapcsolatban legrelevánsabb dokumentumra. Ennek révén elszámoltathatóak lesznek munkájukat illetően, és a felülvizsgálatot végző belső és külső ellenőrök is könnyebben vonnak le következtetést a vizsgálatok terjedelméről és elégséges mivoltáról. Az ellenőrző listák kérdéseinek, illetve válaszainak elégtelen vagy nem megfelelő volta növeli annak kockázatát, hogy nem derül fény a támogatásra nem jogosult kiadásokra. A kockázatot tovább növeli, ha az ellenőrző hatóság korlátozott hozzáféréssel rendelkezik a mögöttes dokumentációhoz, amint azt egy olyan esetben láttuk, ahol egy nemzetközi szervezet összetett közbeszerzési szabályait kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

6.46.

| 6.47. | A 220 tranzakcióból álló mintából 156 (71 %) tranzakció esetében az ellenőrző hatóságok munkájának áttekintése alapján következtetést vonhattunk le. 64 tranzakció (29 %) esetében hiányosságokat állapítottunk meg az ellenőrzés hatókörével, minőségével, illetve dokumentálásával kapcsolatban, és ezért újra végre kellett hajtanunk a megfelelő ellenőrzési eljárásokat. A hiányosságok az általunk ellenőrzött 24 bizonyossági/zárócsomagból 14-et érintettek. E tranzakciók közül 48 esetében (az összes tranzakció 22 %-a) e hiányosságok miatt fel kellett keresnünk a kedvezményezettet. Az újból ellenőrzött 64 tranzakcióból 24 esetében (13 bizonyossági/zárócsomagban) olyan számszerűsíthető hibákat találtunk, amelyeket korábban az ellenőrző hatóság nem tárt fel. |
| --- | --- |

6.47.

| 6.48. | Az eredmények javulást mutatnak a tavalyi évhez képest, amikor az összes ellenőrzési eljárás több mint felét újra el kellett végeznünk, egyharmadukat a kedvezményezett telephelyén. Követendő példát is tapasztaltunk az ellenőrző hatóságok munkájának dokumentálása tekintetében (lásd:
  6.7. háttérmagyarázat
  ).






  6.7. háttérmagyarázat


  Követendő példa az ellenőrző hatóság munkájában






  A litván ellenőrző hatóság 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó ellenőrző listái részletesen ismertetik az ellenőrzés hatókörét. Az ellenőrző listákat az ellenőrök töltik ki: leírják a történteket és részleteket adnak meg az ellenőrzött tételekről. Ily módon mi mint külső ellenőrök az általunk áttekintett ellenőrző lista révén szinte kizárólag e dokumentáció alapján is levonhattuk saját következtetéseinket. |
| --- | --- |

6.48.

6.7. háttérmagyarázat

Követendő példa az ellenőrző hatóság munkájában

A litván ellenőrző hatóság 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó ellenőrző listái részletesen ismertetik az ellenőrzés hatókörét. Az ellenőrző listákat az ellenőrök töltik ki: leírják a történteket és részleteket adnak meg az ellenőrzött tételekről. Ily módon mi mint külső ellenőrök az általunk áttekintett ellenőrző lista révén szinte kizárólag e dokumentáció alapján is levonhattuk saját következtetéseinket.

Négy ellenőrző hatóság helytelen hibakezelése kihatott az általuk bejelentett fennmaradó hibaarányokra

| 6.49. | A fennmaradó hibaarányok helyes kiszámítása és megbízhatósága többek között attól függ, hogy a feltárt hibákat hogyan kezelik. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Hét tranzakció esetében azt találtuk, hogy bár az ellenőrző hatóság feltárt egy szabálytalanságot, ezt az információt helytelenül használta fel a hibaarány kiszámításánál (lásd: az „Egyéb” kategória a
  6.2. háttérmagyarázatban
  ). Példa lehet erre a hiba téves kiszámítása, vagy akár a szabálytalanság bejelentésének elmulasztása, ami miatt az ellenőrző hatóság alulbecsülte az érintett tranzakciók hibaarányát: ez is hozzájárult az általunk becsült hibaarányhoz. |
| --- | --- |

6.50.

A Bizottság bizonyossággal kapcsolatos munkája és a fennmaradó hibaarányról való beszámolás az éves tevékenységi jelentéseiben

A 2014–2020-as időszakra vonatkozóan nyújtott bizonyosság

| 6.51. | Az éves tevékenységi jelentések a Bizottság fő beszámolási eszközei az arra vonatkozó észszerű bizonyossággal kapcsolatban, hogy a tagállamok által bevezetett kontrolleljárások garantálják-e a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

6.51.

A Bizottság igyekezett javítani a szabályszerűségre vonatkozó beszámolási rendszereit

| 6.52. | Tavaly jeleztük, hogy az éves tevékenységi jelentésekre vonatkozó beszámolási követelményeket még nem igazították kellő mértékben a 2014–2020-as kontroll- és bizonyossági kerethez (24). 2018. évi éves tevékenységi jelentéseiben a Bizottság frissítette a fő teljesítménymutatóját (KPI) a szabályszerűség tekintetében, és kiszámította a 2016/2017. számviteli évre vonatkozó fennmaradó hibaarányt. A KPI azokra a kiadásokra vonatkozik, amelyekre nézve a Bizottság az ellenőrző hatóságoktól és a saját szabályszerűségi munkája révén szert tett a szükséges bizonyosságra. Semlegesíti továbbá a pénzügyi eszközökbe teljesített előlegfizetések hatását. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | A bejelentett KPI mindkét főigazgatóság esetében 2 % alatt volt. Mivel több operatív program esetében az ellenőrzési eredményekről ekkor még egyeztetések folytak (lásd: 6.64. bekezdés), a két főigazgatóság a „legrosszabb forgatókönyv szerinti”, a 2 %-os lényegességi küszöb feletti fennmaradó hibaarányokat is közölt (25). |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Az illetékes főigazgatók megbízhatósági nyilatkozatot adtak ki a 2018-ban felmerült kiadásokra vonatkozóan. Ehhez a főigazgatóságok a 2016/2017. számviteli évre vonatkozó megerősített fennmaradó hibaarányt vagy az ellenőrző hatóságok által a 2017/2018. számviteli évre vonatkozóan bejelentett hibaarányt alkalmazva becsülték meg a kockázatosnak minősülő összeget, attól függően, hogy melyik érték volt magasabb. Amennyiben a 2016/2017. számviteli évre vonatkozóan nem nyújtottak be bizonyossági csomagot, akkor vagy a 2 %-nál magasabb, vagy a bejelentett 2017/2018. évi fennmaradó hibaarányt alkalmazták. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | A költségvetési rendeletben előírtaknak megfelelően a 2018. évi adatok olyan kiadásokat is tartalmaznak, amelyek még nem estek át a teljes kontrollcikluson (26). Ez csak 2020-től fog megtörténni. |
| --- | --- |

6.55.

| 6.56. | A két főigazgatóságnak a kockázatosnak minősülő összegekre vonatkozó becsléseit a Bizottság felhasználta a 2018. évi éves irányítási és teljesítményjelentésében a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézióra” nézve. Ezért a kifizetéskor kockázatosnak minősülő teljes összeget a releváns 2018. évi kiadások alapján (lásd még: 6.54. és 6.55. bekezdés) 1,7 %-nak számította (27). Véleményünk szerint ez az arányszám alábecsüli a szabálytalanság mértékét. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | A
  6.8. háttérmagyarázatban
  áttekintést adunk a 2016/2017-es számviteli évre vonatkozó fennmaradó hibaarányokról, valamint a 2018. évi éves tevékenységi jelentésekben a 2014–2020-as programozási időszakra nézve bejelentett releváns 2018-as kiadások becsült kockázatáról.






  6.8. háttérmagyarázat


  Az éves tevékenységi jelentésekben szereplő, a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó információk áttekintése
















  Forrás: | Európai Számvevőszék, a DG REGIO és a DG EMPL 2018. évi éves tevékenységi jelentései alapján. |
| --- | --- | --- |

6.57.

6.8. háttérmagyarázat

Az éves tevékenységi jelentésekben szereplő, a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó információk áttekintése

Image 41

Forrás:

Európai Számvevőszék, a DG REGIO és a DG EMPL 2018. évi éves tevékenységi jelentései alapján.

A szabályszerűségi ellenőrzések segítik a Bizottságot a kiadások szabályszerűségének értékelésében, de a fő teljesítménymutatóként jelentett fennmaradó hibaarány csak minimumértéknek tekinthető

| 6.58. | A Bizottság szabályszerűségi ellenőrzéseket végez, amelyekben felülvizsgálja és értékeli az ellenőrző hatóságok munkájának megbízhatóságát. A cél megalapozott bizonyosságot szerezni arról, hogy az irányítási és kontrollrendszerek súlyos hiányosságai nem maradnak feltáratlanok, bejelentetlenek és ezért korrigálatlanok a beszámolóknak a Bizottsághoz történő benyújtását követően. |
| --- | --- |

6.58.

| 6.59. | A Bizottság az operatív programokat éves kockázatértékelés alapján választja ki szabályszerűségi ellenőrzéseire. Elsőbbséget élveznek azok a programok, amelyek esetében magas a kockázati pontszám, vagyis lényeges hibák fordulhatnak elő. |
| --- | --- |

6.59.

| 6.60. | 2018-ban a 2016/2017-es számviteli évre vonatkozó 202 bizonyossági csomagra nézve a Bizottság 26 szabályszerűségi ellenőrzést végzett. Ezek az ellenőrzések a következőkre terjedtek ki: 193 művelet (köztük 4 látogatás a kedvezményezetteknél) és 25 bizonyossági csomag 13 tagállamban. E bizottsági ellenőrzések közül nyolc tagállamban nyolcat vizsgáltunk felül. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.61. | 26 szabályszerűségi ellenőrzése közül 21 (81 %) során a Bizottság jelentéstervezeteiben úgy értékelte, hogy az ellenőrző hatóság alábecsülte az éves kontrolljelentésében közölt hibaarányt. Ezen ellenőrzések közül 14 (54 %) 2 % feletti hibaarányt mutatott ki. |
| --- | --- |

6.61.

| 6.62. | A Bizottságnak az operatív programok kiválasztására alkalmazott kockázatalapú megközelítését nem úgy alakították ki, hogy az fő teljesítménymutatóként jelentendő teljes fennmaradó hibaarányt produkáljon. A Bizottság a szabályszerűségi ellenőrzéseinek eredményeit nem vetítheti ki azokra az operatív programokra, amelyekre nézve csak dokumentációs áttekintést végzett. A szabályszerűségi ellenőrzésre ki nem választott operatív programok elkerülhetetlenül magukkal vonják a nem észlelt hibák ellenőrzési kockázatát. A fő teljesítménymutatóként feltüntetett teljes fennmaradó bizottsági hibaarányt ezért minimális aránynak kell tekinteni. |
| --- | --- |

6.62.

| 6.63. | Amikor a Bizottság szabályszerűségi ellenőrzésre kiválaszt egy operatív programot, eljárásainak előírásai szerint az újravégzendő műveletellenőrzések kiválasztása történhet véletlenszerű mintavétellel, kockázatalapú megközelítéssel vagy a kettő kombinációja útján. A Bizottság azonban semmilyen esetben nem extrapolálja ellenőrzési eredményeit. Ezért az adott operatív programra nézve újraszámított, a fő teljesítménymutatóhoz hozzájáruló hibaarány szintén csak minimumértéknek tekintendő. |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | A 2017. évi éves jelentésünkre adott válaszában (28) a Bizottság kifejezte azon szándékát, hogy kilenc hónapon belül véglegesíti a kiadások szabályszerűségét érintő munkáját. Az általunk áttekintett nyolc szabályszerűségi ellenőrzés közül 2019 májusáig csak egyet véglegesítettek. A Bizottság által feltárt hibák, illetve kimutatott fennmaradó hibaarányok a tagállamokkal – többek között az ellenőrző hatóságoktól igényelt további ellenőrzések eredményeiről – folytatott egyeztető eljárást követően még változhatnak. A 2018. évi éves tevékenységi jelentésekben a főigazgatóságok arról számolnak be, hogy a hibaarányok megbízhatóságának értékelése érdekében végzett további munkára a következő években kerülhet sor. Ez azt jelenti, hogy a Bizottságnak a 2016/2017. számviteli évre vonatkozó következtetése még nem végleges. |
| --- | --- |

6.64.

A lezárással kapcsolatos intézkedések

2007–2013-as időszak

| 6.65. | A 2007–2013-as programozási időszakot illetően a tagállamoknak 2017. március 31-ig (29) kellett benyújtaniuk zárócsomagjukat a Bizottságnak. 2018 végéig a Bizottság a 440 operatív programból 358 vonatkozásában rendezte az Unió fennálló kötelezettségvállalásait. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | A Bizottság 2018-ban csak olyan operatív programokat zárt le teljesen vagy részlegesen, amelyekre nézve megbizonyosodott arról, hogy a fennmaradó hibaarány a lényegességi küszöb alatt volt. A kilenc általunk megvizsgált zárócsomag közül egy esetében azonban további olyan hibákat tártunk fel, amelyek lényeges mértékben befolyásolták a nem vitatott kiadásokra vonatkozó fennmaradó hibaarányt (az újraszámított arány 2 % fölött volt). |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | A Bizottság egy magyarországi zárócsomagban azonosított több meg nem oldható problémát. Megállapítottuk, hogy a Bizottság nem kezelte egységesen a potenciális szabálytalanságok hatását. A zárócsomagban általunk talált további hiányosságok azzal a kockázattal járnak, hogy a záróegyenleg szabálytalan összegeket tartalmaz. |
| --- | --- |

6.67.

2014–2020-as időszak

| 6.68. | A 2014–2020-as programozási időszakra kialakított kontroll- és bizonyossági keret az operatív programok lezárási eljárásának egyszerűsítésére törekszik azzal, hogy az elszámolások éves vizsgálatára és elfogadására olyan eljárást vezet be, amelynek szabályszerűségi szempontok is részét képezik. A közös rendelkezésekről szóló rendelet konkrét szerepeket rendel a tagállamok valamennyi programhatóságához, illetve a Bizottsághoz az éves beszámoló elkészítését, valamint a bizonyossági csomagokban adott pénzügyi információk ellenőrzését és validálását illetően, többek között a fennmaradó hibaarányok megbízhatóságának értékelését. A rendelet 148. cikke ugyanakkor a 2007–2013-as programozási időszakban megszabottnál rövidebb okmánymegőrzési időszakot ír elő, elsősorban kisebb műveletek esetében. |
| --- | --- |

6.68.

| 6.69. | A 2014–2020-as operatív programok lezárásához a közös rendelkezésekről szóló rendelet azt írja elő a tagállamoknak, hogy minden egyes operatív program végrehajtásáról nyújtsanak be zárójelentést, annak tartalmát és a benyújtás időpontját azonban nem határozza meg kellően. Ezenkívül a 2014–2020-as programok lezárására vonatkozó rendelkezések többsége egy későbbi szakaszig, általában a lezárásig halasztja az egyes műveletekre bejelentett költségek támogathatóságának végleges értékelését. Ez vonatkozik a pénzügyi eszközök által végrehajtott beruházásokra, az állami támogatások előlegeinek elszámolására, a jövedelemtermelő projektek végleges értékelésére, a nem működő projektek kezelésére stb. |
| --- | --- |

6.69.

| 6.70. | Az éves beszámoló értékelésétől eltérően a közös rendelkezésekről szóló rendelet nem határozza meg az egyes érintettek szerepét ebben a folyamatban, sem azt, hogy mit szükséges tenni az esetleges nem támogatható költségek által a tárgyévek fennmaradó hibaarányára kifejtett hatás újraértékelésére és szükség esetén kiigazítására. Ezeket a szempontokat kellő időben tisztázni kell, hogy a tagállamok számára világos legyen, milyen intézkedéseket vár el tőlük a Bizottság a 2014–2020-as programok lezárásakor. Az ezzel kapcsolatos bármely bizonytalanság befolyásolhatja a tagállamok azon képességét is, hogy elvégezzék az annak biztosításához szükséges ellenőrzéseket, hogy az egyes operatív programok lezárásakor a végleges elszámolható kiadások fennmaradó hibaaránya 2 % alatt legyen, mivel a dokumentumok rendelkezésre bocsátását lehetővé tevő megőrzési idő lejárhat, ha egyes feladatokat csak a program legvégén (2025 vége) végeznek el. |
| --- | --- |

6.70.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 6.71. | Az általunk megszerzett és e fejezetben bemutatott ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” fejezet kiadásait lényeges hibaszint jellemzi (lásd: 6.14–6.40. bekezdés). A többéves pénzügyi keret ezen alfejezetére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján a becsült általános hibaszint értéke 5,0 % (lásd:
  6.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | A mintánkban szereplő több ellenőrző hatóság ellenőrzéseiben megállapított hiányosságok miatt (lásd: 6.41–6.50. bekezdés) jelenleg ezen ellenőrzésekre csak korlátozott mértékben lehet hagyatkozni. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Emiatt, illetve a Bizottság saját munkájában megállapított problémák miatt elmondható (lásd: 6.51–6.70. bekezdés), hogy a Bizottság éves tevékenységi jelentéseiben (fő tejesítménymutatók) a 2016/2017. évi számviteli évre vonatkozóan bemutatott fennmaradó hibaarányok alulbecsültek és jelenleg nem hagyatkozhatunk rájuk. A feltárt további hibák miatt az újraszámított arány a 2014–2020-as időszakra vonatkozó 15 bizonyossági csomagból nyolc esetében és a 2007–2013-as időszak 9 zárócsomagjából egy esetében meghaladta a 2 %-os lényegességi küszöböt. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Az éves irányítási és teljesítményjelentésben a Bizottság becslést ad a kifizetéskor kockázatosnak minősülő összegről a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” vonatkozásában. Ez az arány azonban olyan kiadásokra vonatkozik, amelyek még nem estek át a teljes kontrollcikluson (azaz a Bizottság még nem tett szert bizonyosságra az ellenőrző hatóságoktól, illetve saját ellenőrzési munkájának köszönhetően), vagyis ez nem egyezik meg az általunk ellenőrzött kiadásokkal. Ezért erre az arányszámra nem alapozhatunk. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Az új kontroll- és bizonyossági keretet úgy alakították ki, hogy az biztosítsa, hogy a fennmaradó hibaarányok éves szinten 2 % alatt maradnak. Ellenőrzésünk során azonban megállapítottuk, hogy a keret végrehajtását illetően mind az irányító és ellenőrző hatóságok, mind a Bizottság szintjén további előrelépésre van még szükség. |
| --- | --- |

6.75.

Ajánlások

| 6.76. | A 2015. évi éves jelentésünkben megfogalmazott öt ajánlás, valamint a 2017. évi éves jelentésünkben haladéktalan fellépést igénylőként megjelölt négy ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  6.3. melléklet
  mutatja be. A Bizottság két ajánlást maradéktalanul, négy ajánlást a legtöbb tekintetben, egy ajánlást néhány tekintetben végrehajtott, míg két ajánlással egyáltalán nem foglalkozott. Megítélésünk szerint a tavalyi év 1., 2., 4ii. és 6. ajánlása – amelyek az idén ismét előforduló kérdésekre vonatkoznak – továbbra is érvényesek. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | Az említett hasznosulásvizsgálat, valamint a 2018. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján a következőket javasoljuk a Bizottságnak: |
| --- | --- |

6.77.

6.1. ajánlás – A kkv-kezdeményezés programjaira vonatkozó ellenőrzési intézkedések

A Bizottság biztosítsa, hogy:

| a) | az ellenőrző hatóság vagy az EBB-csoport által kiválasztott könyvvizsgáló a végső kedvezményezetteknek folyósított kifizetések reprezentatív mintáján alapuló rendszeres ellenőrzéseket végezzen a pénzügyi közvetítők szintjén; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrző hatóság vagy az EBB-csoport által kiválasztott könyvvizsgáló a végső kedvezményezetteknek folyósított kifizetések reprezentatív mintáján alapuló rendszeres ellenőrzéseket végezzen a pénzügyi közvetítők szintjén;

| b) | ahol ezek az ellenőrzések nem voltak elégségesek, ott megfelelő kontrollintézkedéseket dolgozzon ki és alkalmazzon annak megelőzésére, hogy a lezáráskor lényeges szabálytalan kiadások merüljenek fel. |
| --- | --- |

b)

ahol ezek az ellenőrzések nem voltak elégségesek, ott megfelelő kontrollintézkedéseket dolgozzon ki és alkalmazzon annak megelőzésére, hogy a lezáráskor lényeges szabálytalan kiadások merüljenek fel.

Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul

6.2. ajánlás – A kifizetések szabálytalan visszatartása

A Bizottság tegye meg a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy az irányító és ellenőrző hatóságok által használt ellenőrző listák magukban foglalják a közös rendelkezésekről szóló rendelet 132. cikke szerinti szabályszerűségi ellenőrzést, amely cikk értelmében a kedvezményezetteknek a kapcsolódó kifizetési kérelem benyújtásának időpontjától számított 90 napon belül meg kell kapniuk a támogatható kiadások teljes összegét. Adott esetben tegyen megfelelő ajánlásokat a programhatóságok számára, és ösztönözze őket arra, hogy a jövőben helyes gyakorlatot kövessenek.

Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul

6.3. ajánlás – A lezárással kapcsolatos intézkedések 2014–2020-ban

A Bizottság orvosolja a hiányosságokat, és biztosítsa, hogy egyetlen programot se zárjanak le úgy, hogy a szabálytalan kiadások szintje lényeges. A Bizottság:

| a) | azonosítsa, hogy mely fő kockázatok befolyásolhatják a programok szabályos lezárását; |
| --- | --- |

a)

azonosítsa, hogy mely fő kockázatok befolyásolhatják a programok szabályos lezárását;

| b) | adott esetben dolgozzon ki célzott iránymutatást a lezárással kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan, megfelelő és időben történő korrekciós intézkedéseket is beleértve. |
| --- | --- |

b)

adott esetben dolgozzon ki célzott iránymutatást a lezárással kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan, megfelelő és időben történő korrekciós intézkedéseket is beleértve.

Ajánlott megvalósítási határidő: a) 2020. május és b) 2022. december

2. rész – A projektek teljesítményének értékelése

| 6.78. | Az idén megvizsgált 208 tranzakció esetében (a pénzügyi eszközöket és a FEAD operatív programjaihoz tartozó műveleteket kivéve) értékeltük a teljesítménymérési rendszer egyes elemeit, különösen azt, hogy az operatív programok rendelkeztek-e a célkitűzések szempontjából releváns output- és eredménymutatókkal, valamint hogy a projektdokumentumokban (30) meghatározott output- és eredménycélok megfeleltek-e az operatív program prioritási tengelyenként meghatározott célkitűzéseinek. Ellenőriztük azt is, hogy a tagállamok létrehoztak-e egy, a projektszintű teljesítményre vonatkozó információkat tartalmazó adatbázist, valamint azt, hogy az ellenőrző hatóságok milyen mértékben ellenőrizték az információk megbízhatóságát. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | 26 olyan műveletnél végeztük el újra az ellenőrzéseket, amelyek az ellenőrzésünk idejéig fizikailag befejeződtek. Értékeltük e műveletek teljesítményét, vagyis azt, hogy beszámolójuk szerint a hatóságok teljesítették-e az egyes mutatók tekintetében meghatározott célértékeket, illetve célkitűzéseket. |
| --- | --- |

6.79.

Projektszinten az eredménymutatók nem mindig képezik szerves részét a kialakított teljesítménymérési rendszereknek

| 6.80. | Az erre a kiadási területre vonatkozó uniós rendeletek a kedvezményezettek számára előírják, hogy határozzanak meg outputokat és számoljanak be azokról. A tagállamok eredménymutatókat is meghatározhatnak, amelyek a projekt eredményeit az operatív program prioritási tengelyének megfelelő mutatóihoz kapcsolják. Az eredménymutatók meghatározása – amennyiben ez lehetséges és értelmezhető – jó gyakorlat, mivel a hatóságok így azt is lemérhetik, hogy a projekt konkrétan milyen mértékben járul hozzá a kapcsolódó prioritási tengely célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

6.80.

| 6.81. | Ezzel kapcsolatban idén is a korábbi évekhez hasonló megállapításokat tettünk. Egy sor hiányosságot találtunk arra vonatkozóan, ahogy a tagállami hatóságok az operatív program és a projekt szintjén kialakították teljesítménymutatóikat. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | 110 esetben a hatóságok nem határoztak meg outputmutatókat projektszinten, három esetben pedig semmilyen mutató, illetve célérték nem mérte a teljesítményt. Ilyen körülmények esetén nem lehet megállapítani, hogy ezek a projektek hozzájárultak-e a program általános célkitűzéseinek teljesüléséhez. A szóban forgó esetek közül 41 kapcsolódik a 2007–2013-as időszakhoz. Megállapításainkat a
  6.9. háttérmagyarázat
  foglalja össze.






  6.9. háttérmagyarázat


  A teljesítménymérési rendszerek elemeinek értékelése
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

6.82.

6.9. háttérmagyarázat

A teljesítménymérési rendszerek elemeinek értékelése

Image 42

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 6.83. | 205 olyan projekt közül, ahol a tagállamok meghatároztak vagy output-, vagy eredménymutatót, 5 esetében e kettő nem kapcsolódott az operatív program célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

6.83.

A tagállamok monitoringrendszereket hoztak létre a teljesítménnyel kapcsolatos információk rögzítésére

| 6.84. | A 2018-ban megvizsgált 14 tagállam mindegyike bevezetett monitoringrendszert. Ezek valamennyi tagállamban ténylegesen működtek is, egy kivétellel (Szlovénia), ahol a rendszer 2019-re még nem vált teljes mértékben működőképessé. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | A 2014–2020-as időszakban az ellenőrző hatóságoknak meg kell vizsgálniuk a teljesítménnyel kapcsolatos adatok megbízhatóságát. Megállapítottuk, hogy a műveletek ellenőrzése során a hatóságok általában a projektek teljesítményére vonatkozó ellenőrzéseket is végeznek. Lengyelországban és Portugáliában azonban arra a következtetésre jutottunk, hogy az ellenőrző hatóság ellenőrzései az outputcélokra korlátozódtak. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | 2018-ban a Bizottság ellenőrzéseket végzett, hogy bizonyosságot szerezzen arról, hogy a tagállamok megbízható adatokat szolgáltatnak a mutatókról. Az ellenőrzés következtetése szerint a teljesítményadatok monitoringjára szolgáló informatikai rendszerek megléte ellenére még mindig vannak olyan lényeges hiányosságok, amelyek veszélyeztetik az adatok megbízhatóságát. |
| --- | --- |

6.86.

A befejezett projektek nem mindig érték el teljesítménycéljaikat

| 6.87. | A 26 befejezett projekt közül, amelyeknél megvizsgáltuk a célkitűzések elérését, azt állapítottuk meg, hogy 17-nek voltak mind eredmény-, mind outputmutatói. A jelentések szerint ezeket hat projektnél (23 %) maradéktalanul, tizenegy esetben (42 %) pedig részben elérték. |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | Annál a kilenc fennmaradó projektnél, amelyeknél csak output- vagy csak eredménymutatót határoztak meg, megállapítottuk, hogy a jelentések szerint négy esetben (16 %) teljesítették maradéktalanul a mutatókat. A fennmaradó öt projektnél (19 %) vonatkozó információk hiányában nem tudtuk értékelni a teljesítménnyel kapcsolatos célkitűzések megvalósulását. |
| --- | --- |

6.88.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (HL C 326., 2012.10.26., 47. o.) 174–178. cikke.

(2)  Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság (DG REGIO); a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (DG EMPL).

(3)  Éves tevékenységi jelentéseiben a Bizottság „fennmaradó kockázati arányt” említ a 2007–2013-as programozási időszak lezárásával kapcsolatban, azonban „fennmaradó teljes hibaarányt” a 2014–2020-as programozási időszak kapcsán. E fejezetben mindkettőre a „fennmaradó hibaarányként” hivatkozunk.

(4)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről szóló, 2014. március 3-i 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) (HL L 138., 2014.5.13., 5. o.) 28. cikkének (11) bekezdése.

(5)  A bizonyossági csomag a következő részekből áll: vezetői nyilatkozat, éves összefoglaló, igazolt éves elszámolás, éves kontrolljelentés, valamint ellenőri vélemény.

(6)  A közös rendelkezésekről szóló 1303/2013/EU rendelet 130. cikke a megtérített időközi kifizetések felső határát 90 %-ban határozza meg. A fennmaradó 10 %-ot csak az elszámolás elfogadása után folyósítják.

(7)  6.5–6.15. bekezdés.

(8)  Ha még maradtak lényeges hatással bíró lezáratlan kérdések, akkor a Bizottság csak a nem vitatott összeget rendezi. Az egyenleg megállapítására és az OP lezárására csak akkor kerül sor, ha már nem maradt nyitott kérdés.

(9)  6.21–6.23. bekezdés.

(10)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a lehető legjobb becslés. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 2,5 % és 7,5 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(11)  Egy bizonyos tranzakciónál több különböző típusú hiba is felmerülhet.

(12)  Gyorsvizsgálat, Héa-visszatérítés a kohézió területén: az uniós források felhasználása gyakran szabálytalan és elmarad az optimálistól, 2018. november (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RCR-VAT/RCR-VAT_HU.pdf).

(13)  „A kohéziós politika végrehajtásának 2020 utáni egyszerűsítése” című tájékoztató, 2018. május, 23. bekezdés (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Cohesion_simplification/Briefing_paper_Cohesion_simplification_HU.pdf).

(14)  A Bizottság határozata az Unió által megosztott irányítás keretében finanszírozott kiadásokra vonatkozóan a közbeszerzési szabályok megsértése esetén a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók megállapításáról szóló iránymutatás meghatározásáról és jóváhagyásáról (C(2013) 9527 final, 2013. december 19.).

(15)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.) 4. cikkének meghatározása szerint.

(16)  A Bizottság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendelete a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

(17)  A GBER 6. cikke.

(18)  A közös rendelkezésekről szóló rendelet 137. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

(19)  Lásd: a 2017. évi éves jelentés 6.30. bekezdése és 6.4. háttérmagyarázata.

(20)  A 272. cikk (14) bekezdése.

(21)  A közös rendelkezésekről szóló rendelet 132. cikke.

(22)  Lásd: a DG REGIO 2018. évi éves tevékenységi jelentésének 68. oldala és a DG EMPL 2018. évi éves tevékenységi jelentésének 56. oldala.

(23)  A közös rendelkezésekről szóló rendelet 127. cikke.

(24)  A 2017. évi éves jelentés 6.55–6.57. bekezdése és 4. ajánlása.

(25)  Lásd: a DG REGIO éves tevékenységi jelentésének 12. lábjegyzete és a DG EMPL éves tevékenységi jelentésének 38. lábjegyzete.

(26)  Lásd: a 2017. évi éves jelentés 4. ajánlásának i. pontja.

(27)  Ez az érték valamennyi irányítási módra együttesen vonatkozik, és magában foglal mind a 2007–2013-as, mind a 2014–2020-as programozási időszakból származó kiadásokat.

(28)  Lásd: a Bizottság 2017. évi éves jelentésünk 6.67. bekezdésére adott válasza.

(29)  Horvátország kivételével.

(30)  Projektpályázatok, támogatási szerződések, szerződések és/vagy társfinanszírozási határozatok.

6.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes tranzakció | 220 | 217 |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA | |
| Becsült hibaszint | 5,0 % | 3,0 % |
| | Felső hibahatár (UEL) | | 7,5 % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | | 2,5 % | |

2018

2017

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

220

217

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

5,0 %

3,0 %

Felső hibahatár (UEL)

7,5 %

Alsó hibahatár (LEL)

2,5 %

6.2. MELLÉKLET

A TAGÁLLAMOKBAN VÉGREHAJTOTT UNIÓS FELLÉPÉSEKRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

A 2018-ban bizottsági elszámolással érintett operatív programokból vett mintánk és a feltárt számszerűsíthető hibák tagállamonkénti lebontása (a bekarikázott összegek a bejelentett kiadások összegét mutatják millió euróban).

Image 43

| Források: | Térképvázlat ©OpenStreetMap, a Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 licensz (CC BY-SA) alá tartozó adatközlők. |
| --- | --- |

Források:

6.3. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA

E = A Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága; R = Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság; X = Mindkét főigazgatóságot érintő közös értékelés

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése |
| --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | N.a. a jelenlegi szabályozási kereten belül | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult |
| 2015 | 1. ajánlás: Az egyszerűsítéssel foglalkozó magas szintű munkacsoport javaslatainak figyelembevételével a Bizottság alapvetően gondolja újra az esb-alapok kialakítását és finanszírozási mechanizmusát a következő programozási időszakra vonatkozó jogalkotási javaslat elkészítése során.
  (Ajánlott megvalósítási határidő: végső eredmények azelőtt, hogy a Bizottság bemutatná a 2020 utáni időszakra szóló javaslatát) | | X (1) | | | | |
| 2. ajánlás: A Bizottság hasznosítsa a 2007–2013-as programozási időszak alatt szerzett tapasztalatokat, és készítsen jelentést a 2014–2020-as programozási időszak tagállami támogathatósági szabályainak célzott elemzéséről. Az elemzés alapján adjon útmutatást a tagállamoknak arról, hogyan lehet egyszerűsíteni és elkerülni a szükségtelenül bonyolult, illetve túl nagy terhet jelentő szabályokat, melyek a szakpolitika révén elérni kívánt eredmények szempontjából nem adnak többletértéket (túlszabályozás), különösen azokban az esetekben, amikor ezek jelentős és/vagy visszatérő hibákhoz vezetnek.
  (Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége) | | X (2) | | | | |
| 3. ajánlás: A Bizottság nyújtson be a Tanácsnak és a Parlamentnek az 1083/2006/EK rendelet azonos jogi erejű jogalkotási aktus révén történő módosítására irányuló, a megosztott irányítású pénzügyi eszközök támogathatósági időszakának meghosszabbítására vonatkozó jogalkotási javaslatot. A rendelet módosítása a tagállamok számára nyújtott jogbiztonság érdekében szükséges.
  (Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul) | | | | X (3) | | |
| 4. ajánlás: A Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra nézve pontosítsa a tagállamok, különösen az állami kedvezményezettek számára a visszaigényelhető héa fogalmát, hogy elkerülhető legyen a „nem visszaigényelhető” héa eltérő értelmezése és az uniós források optimálistól eltérő felhasználása.
  (Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 közepe) | X | | | | | |
| 5. ajánlás: A Bizottság gondoskodjon arról, hogy az ERFA és ESZA pénzügyi eszközeihez kapcsolódó, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó valamennyi költséget elég korán szerepeltessék a zárási nyilatkozatokban ahhoz, hogy az ellenőrző hatóságok el tudják végezni azok ellenőrzését. Ezenkívül a Bizottság ösztönözze a pénzügyi eszközöket alkalmazó tagállamokat arra, hogy a záráshoz kapcsolódóan speciális ellenőrzéseket végezzenek az eszközök végrehajtására vonatkozóan.
  (Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul) | X | | | | | |
| 2017 | 1. ajánlás: A Bizottság gondoskodjon arról, hogy az EBA által irányított pénzügyi eszközökre vonatkozó ellenőrzési eljárások a pénzügyi közvetítők szintjén megfelelőek legyenek. Amennyiben az EBB/EBA egyeztetett eljárásról szóló szerződést köt egy külső ellenőrrel, a Bizottság – tekintettel a bizonyosság nyújtásának szükségességére – az ilyen szerződésekre nézve határozzon meg minimumkövetelményeket, többek között azt, hogy kellő mennyiségű ellenőrzésre kerüljön sor a tagállamok szintjén.
  (Megvalósítási határidő: haladéktalanul) | | X (4) | | | | |
| 2. ajánlás: A Bizottság a 2020 utáni pénzügyi keretre nézve javasoljon olyan jogszabályi változásokat, amelyek lehetővé teszik annak kizárását, hogy a közintézmények uniós forrásokból héa-visszatérítésben részesüljenek.
  (Megvalósítási határidő: a 2020 utáni jogszabályi keret jóváhagyása előtt) | | | | X (5) | | |
| 3. ajánlás: A Bizottság orvosolja azokat a hiányosságokat, amelyeket a Bizottság szabályszerűségi ellenőrzéseivel összefüggésben az ellenőrző hatóságok munkájára irányuló vizsgálataival kapcsolatban megállapítottunk.
  (Megvalósítási határidő: haladéktalanul) | | X (6) | | | | |
| 6. ajánlás: A Bizottság végezzen kellő számú szabályszerűségi ellenőrzést ahhoz, hogy – legkésőbb az elszámolások elfogadásának évét követően közzétett éves tevékenységi jelentésben – következtetést vonhasson le az ellenőrző hatóságok munkájának eredményességéről és észszerű bizonyosságot szerezhessen a kiadások szabályszerűségéről.
  (Megvalósítási határidő: haladéktalanul) | | | X (7) | | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

N.a. a jelenlegi szabályozási kereten belül

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

2015

1. ajánlás: Az egyszerűsítéssel foglalkozó magas szintű munkacsoport javaslatainak figyelembevételével a Bizottság alapvetően gondolja újra az esb-alapok kialakítását és finanszírozási mechanizmusát a következő programozási időszakra vonatkozó jogalkotási javaslat elkészítése során.

(Ajánlott megvalósítási határidő: végső eredmények azelőtt, hogy a Bizottság bemutatná a 2020 utáni időszakra szóló javaslatát)

X (1)

2. ajánlás: A Bizottság hasznosítsa a 2007–2013-as programozási időszak alatt szerzett tapasztalatokat, és készítsen jelentést a 2014–2020-as programozási időszak tagállami támogathatósági szabályainak célzott elemzéséről. Az elemzés alapján adjon útmutatást a tagállamoknak arról, hogyan lehet egyszerűsíteni és elkerülni a szükségtelenül bonyolult, illetve túl nagy terhet jelentő szabályokat, melyek a szakpolitika révén elérni kívánt eredmények szempontjából nem adnak többletértéket (túlszabályozás), különösen azokban az esetekben, amikor ezek jelentős és/vagy visszatérő hibákhoz vezetnek.

(Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége)

X (2)

3. ajánlás: A Bizottság nyújtson be a Tanácsnak és a Parlamentnek az 1083/2006/EK rendelet azonos jogi erejű jogalkotási aktus révén történő módosítására irányuló, a megosztott irányítású pénzügyi eszközök támogathatósági időszakának meghosszabbítására vonatkozó jogalkotási javaslatot. A rendelet módosítása a tagállamok számára nyújtott jogbiztonság érdekében szükséges.

(Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul)

X (3)

4. ajánlás: A Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra nézve pontosítsa a tagállamok, különösen az állami kedvezményezettek számára a visszaigényelhető héa fogalmát, hogy elkerülhető legyen a „nem visszaigényelhető” héa eltérő értelmezése és az uniós források optimálistól eltérő felhasználása.

(Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 közepe)

X

5. ajánlás: A Bizottság gondoskodjon arról, hogy az ERFA és ESZA pénzügyi eszközeihez kapcsolódó, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó valamennyi költséget elég korán szerepeltessék a zárási nyilatkozatokban ahhoz, hogy az ellenőrző hatóságok el tudják végezni azok ellenőrzését. Ezenkívül a Bizottság ösztönözze a pénzügyi eszközöket alkalmazó tagállamokat arra, hogy a záráshoz kapcsolódóan speciális ellenőrzéseket végezzenek az eszközök végrehajtására vonatkozóan.

(Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul)

X

2017

1. ajánlás: A Bizottság gondoskodjon arról, hogy az EBA által irányított pénzügyi eszközökre vonatkozó ellenőrzési eljárások a pénzügyi közvetítők szintjén megfelelőek legyenek. Amennyiben az EBB/EBA egyeztetett eljárásról szóló szerződést köt egy külső ellenőrrel, a Bizottság – tekintettel a bizonyosság nyújtásának szükségességére – az ilyen szerződésekre nézve határozzon meg minimumkövetelményeket, többek között azt, hogy kellő mennyiségű ellenőrzésre kerüljön sor a tagállamok szintjén.

(Megvalósítási határidő: haladéktalanul)

X (4)

2. ajánlás: A Bizottság a 2020 utáni pénzügyi keretre nézve javasoljon olyan jogszabályi változásokat, amelyek lehetővé teszik annak kizárását, hogy a közintézmények uniós forrásokból héa-visszatérítésben részesüljenek.

(Megvalósítási határidő: a 2020 utáni jogszabályi keret jóváhagyása előtt)

X (5)

3. ajánlás: A Bizottság orvosolja azokat a hiányosságokat, amelyeket a Bizottság szabályszerűségi ellenőrzéseivel összefüggésben az ellenőrző hatóságok munkájára irányuló vizsgálataival kapcsolatban megállapítottunk.

(Megvalósítási határidő: haladéktalanul)

X (6)

6. ajánlás: A Bizottság végezzen kellő számú szabályszerűségi ellenőrzést ahhoz, hogy – legkésőbb az elszámolások elfogadásának évét követően közzétett éves tevékenységi jelentésben – következtetést vonhasson le az ellenőrző hatóságok munkájának eredményességéről és észszerű bizonyosságot szerezhessen a kiadások szabályszerűségéről.

(Megvalósítási határidő: haladéktalanul)

X (7)

---

(1)  Amint azt a közös rendelkezésről szóló rendeletre irányuló COM(2018) 375 final bizottsági javaslatról szóló, 2018. május 29-i 6/2018. sz. véleményünkben és „A teljesítményorientáltság megvalósításáról a kohéziós politika terén”című 2019. júniusi tájékoztatónkban () kiemeltük, a Bizottság egyszerűsítésre irányuló erőfeszítései ellenére a következő programozási időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelettervezet olyan elemeket is tartalmaz, amelyek kockázatot jelentenek a szabályszerűség és a gondos pénzgazdálkodás tekintetében.

(2)  A Bizottság nem számolt be arról, hogy elvégezte volna a tagállami támogathatósági szabályok célzott elemzését, Iránymutatást azonban ad a tagállamoknak, és beszámol a túlszabályozásnak az ellenőrzések során tapasztalt eseteiről.

(3)  A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

(4)  Lásd: 6.36–6.38. bekezdés.

(5)  A Bizottság alternatív javaslatot készített, amely az 5 millió euro összköltséget el nem érő projektek esetében támogathatóvá tenné a héát. Ez – a héáról szóló gyorsvizsgálatunkban kifejtett okoknál fogva – nem nyújt megoldást a problémára.

(6)  Lásd: 6.58–6.64. bekezdés.

(7)  A Bizottság kilenc hónapon belül nyolc ellenőrzés közül mindössze egyre nézve tudott következtetést levonni. Lásd: 6.64. bekezdés.

---

7. FEJEZET

Természeti erőforrások

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 7.1–7.7. |
| --- | --- |

| A „Természeti erőforrások” terület rövid leírása | 7.3–7.5. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 7.6–7.7. |
| --- | --- |

| 1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége | 7.8–7.36. |
| --- | --- |

| A közvetlen kifizetések összességében lényeges hibától mentesek voltak | 7.11–7.18. |
| --- | --- |

| Az általunk tesztelt közvetlen kifizetések többsége hibamentes volt | 7.13–7.15. |
| --- | --- |

| Az Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer korlátot szab a közvetlen kifizetéseket jellemző hibaszintnek | 7.16–7.18. |
| --- | --- |

| Egyéb kiadási területek: az összetett támogathatósági feltételek növelik a hiba kockázatát | 7.19–7.26. |
| --- | --- |

| Vidékfejlesztés | 7.20–7.24. |
| --- | --- |

| Piaci intézkedések | 7.25. |
| --- | --- |

| Halászat, környezetvédelem és éghajlat-politika | 7.26. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 7.27-7.36 |
| --- | --- |

| A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság beszámolása a KAP-kiadások szabályszerűségéről | 7.27–7.35. |
| --- | --- |

| A DG CLIMA éves tevékenységi jelentése | 7.36. |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 7.37–7.40. |
| --- | --- |

| Következtetések | 7.37–7.38. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 7.39–7.40. |
| --- | --- |

| 2. rész – Teljesítmény | 7.41–7.64. |
| --- | --- |

| A vidékfejlesztési intézkedések teljesítményértékelése | 7.43–7.48. |
| --- | --- |

| Az intézkedések többsége meghozta a várt outputokat | 7.45. |
| --- | --- |

| A tagállamok általában ellenőrizték a költségek észszerűségét,de kevéssé alkalmaztak egyszerűsített költségelszámolási módszereket | 7.46–7.48. |
| --- | --- |

| A KAP közös monitoring- és értékelési kerete | 7.49–7.64. |
| --- | --- |

| A vidékfejlesztési kiadások eredménymutatóinak hiányosságai | 7.52–7.60. |
| --- | --- |

| Hasonló hiányosságok a közvetlen kifizetésekre vonatkozó eredménymutatók terén | 7.61–7.64. |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 7.65–7.66. |
| --- | --- |

| Következtetések | 7.65–7.66. |
| --- | --- |

Ajánlások

| 7.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Természeti erőforrások |
| --- | --- |

7.1. melléklet –

| 7.2. melléklet – | A tagállamokban és a régiókban végrehajtott uniós fellépésekre vonatkozó információk |
| --- | --- |

7.2. melléklet –

| 7.3. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása |
| --- | --- |

7.3. melléklet –

Bevezetés

| 7.1. | Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Természeti erőforrások” című fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  7.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2018-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.






  7.1. háttérmagyarázat


  A TPK 2. fejezete (Természeti erőforrások) – 2018. évi adatok lebontása







  Kifizetések lebontása:





  Kifizetések és az ellenőrzött sokaság:










  (1) | A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13. bekezdés). |
| --- | --- | --- |

7.1.

7.1. háttérmagyarázat

A TPK 2. fejezete (Természeti erőforrások) – 2018. évi adatok lebontása

Kifizetések lebontása:

Image 44

Kifizetések és az ellenőrzött sokaság:

Image 45

(1)

A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13. bekezdés).

| Forrás: | Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója. |
| --- | --- |

Forrás:

Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója.

| 7.2. | Jelentésünk e fejezetének
  1. része
  a szabályszerűséggel kapcsolatos megállapításainkat tartalmazza. A fejezet
  2. részének
  középpontjában a teljesítmény áll, ebben a következőket vizsgáljuk: i. a vidékfejlesztési intézkedésekből vett minta teljesítménye, illetve ii. hogyan mérik a Bizottság és a tagállamok a mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre fordított kiadások teljesítményét, és hogyan számolnak be arról a közös monitoring- és értékelési keret révén (1). |
| --- | --- |

7.2.

A „Természeti erőforrások” terület rövid leírása

| 7.3. | A közös agrárpolitika (KAP) adja a természeti erőforrásokra fordított kiadások 98 %-át. Az uniós jogszabályok az alábbi három általános célkitűzést határozzák meg a KAP számára (2):






  a) | fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban a mezőgazdasági termelők jövedelmével, a mezőgazdaság termelékenységével és az árstabilitással; |
| --- | --- | --- |

7.3.

a)

fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban a mezőgazdasági termelők jövedelmével, a mezőgazdaság termelékenységével és az árstabilitással;

| b) | a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj- és vízgazdálkodással; |
| --- | --- |

b)

a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj- és vízgazdálkodással;

| c) | kiegyensúlyozott területi fejlődés. |
| --- | --- |

c)

kiegyensúlyozott területi fejlődés.

| 7.4. | A KAP irányítását a Bizottság – elsősorban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) – a tagállami kifizető ügynökségekkel megosztva végzi. 2015 óta az uniós jogszabályok előírják, hogy a tagállamok független tanúsító szervei éves véleményt adjanak a kifizető ügynökségek kiadásainak jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A KAP-kiadások három fő kategóriába sorolhatók:






  — | a termelőknek folyósított közvetlen kifizetések, amelyeket teljes egészében az uniós költségvetés finanszíroz; |
| --- | --- | --- |

7.4.

—

a termelőknek folyósított közvetlen kifizetések, amelyeket teljes egészében az uniós költségvetés finanszíroz;

| — | mezőgazdasági piaci intézkedések, amelyek finanszírozása szintén teljes mértékben az uniós költségvetésből történik, egyes, a tagállamok által társfinanszírozott intézkedések – például promóciós intézkedések vagy az iskolagyümölcs-, -zöldség- és -tejprogram – kivételével; |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági piaci intézkedések, amelyek finanszírozása szintén teljes mértékben az uniós költségvetésből történik, egyes, a tagállamok által társfinanszírozott intézkedések – például promóciós intézkedések vagy az iskolagyümölcs-, -zöldség- és -tejprogram – kivételével;

| — | az uniós költségvetésből társfinanszírozott tagállami vidékfejlesztési programok. |
| --- | --- |

—

az uniós költségvetésből társfinanszírozott tagállami vidékfejlesztési programok.

| 7.5. | Ez a TPK-fejezet foglalkozik a közös halászati politikai, illetve részben a környezetvédelmi és éghajlat-politikai uniós kiadásokkal is. |
| --- | --- |

7.5.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 7.6. | A fejezetnek a tranzakciók szabályszerűségével foglalkozó
  1. részében
  az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával egy 251 tranzakcióból álló mintát (3) vizsgáltunk meg az
  1.1. melléklet
  11. bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy az a TPK e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen. A minta 22 tagállamból származó tranzakciókból állt (4). Célunk az volt, hogy hozzájáruljunk az
  1.1. mellékletben
  ismertetett átfogó megbízhatósági nyilatkozathoz. A „Természeti erőforrások” területen 2018-ban a következőket is vizsgáltuk:






  a) | a DG AGRI és az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság (DG CLIMA) éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk, a kockázatosnak minősülő összegek becslésére szolgáló módszertan következetessége, valamint azoknak a Bizottság éves irányítási és teljesítményjelentésébe való felvétele; |
| --- | --- | --- |

7.6.

a)

a DG AGRI és az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság (DG CLIMA) éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk, a kockázatosnak minősülő összegek becslésére szolgáló módszertan következetessége, valamint azoknak a Bizottság éves irányítási és teljesítményjelentésébe való felvétele;

| b) | kiválasztott rendszerek, amelyek a Bizottság KAP-ra irányuló belsőkontroll-keretrendszerének kulcsfontosságú elemeit érintik: a kifizető ügynökségek kontrolladatai és -statisztikái; a tanúsító szervek munkája; a DG AGRI által a tanúsító szervek munkájára nézve végzett ellenőrzések; a DG AGRI tagállamokban végzett ellenőrzései és az éves tevékenységi jelentésben közzétett hibaarányokra vonatkozó számításai. |
| --- | --- |

b)

kiválasztott rendszerek, amelyek a Bizottság KAP-ra irányuló belsőkontroll-keretrendszerének kulcsfontosságú elemeit érintik: a kifizető ügynökségek kontrolladatai és -statisztikái; a tanúsító szervek munkája; a DG AGRI által a tanúsító szervek munkájára nézve végzett ellenőrzések; a DG AGRI tagállamokban végzett ellenőrzései és az éves tevékenységi jelentésben közzétett hibaarányokra vonatkozó számításai.

| 7.7. | Fejezetünk
  2. részében
  – amelynek középpontjában a szabályszerűségi szempontok állnak – az alábbiakat vizsgáltuk:






  a) | a mintába felvett vidékfejlesztési intézkedések végrehajtása és költségei; |
| --- | --- | --- |

7.7.

a)

a mintába felvett vidékfejlesztési intézkedések végrehajtása és költségei;

| b) | a Bizottság és a tagállamok által a KAP közös monitoring- és értékelési kerete értelmében végzett teljesítménymérés és kapcsolódó beszámolási tevékenységük. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság és a tagállamok által a KAP közös monitoring- és értékelési kerete értelmében végzett teljesítménymérés és kapcsolódó beszámolási tevékenységük.

1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége

| 7.8. | A tranzakciótesztek eredményeiről a
  7.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 251 vizsgált tranzakció közül 193 (77 %) volt hibamentes. Az általunk számszerűsített 46 hiba (5) alapján a „Természeti erőforrások” TPK-fejezet becsült hibaszintje 2,4 % (6). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | A
  7.2. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2018-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. A nem támogatható kedvezményezetteket, tevékenységeket vagy elszámolt költségeket érintő hibák teszik ki a 2,4 %-os becsült hibaszint több mint egyharmadát.






  7.2. háttérmagyarázat


  A nem támogatható kedvezményezettek, tevékenységek és elszámolt költségek képezték a legnagyobb hibakategóriát
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

7.9.

7.2. háttérmagyarázat

A nem támogatható kedvezményezettek, tevékenységek és elszámolt költségek képezték a legnagyobb hibakategóriát

Image 46

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 7.10. | A Bizottság és a tagállami hatóságok által alkalmazott korrekciós intézkedések a mintánkban szereplő tranzakciók közül 53-at érintettek közvetlenül. Ezek az intézkedések relevánsak voltak a számításaink szempontjából, mivel 0,6 százalékponttal csökkentették a jelentésünk e fejezetére vonatkozóan becsült hibaszintet. A számszerűsített hibáknál a tagállami hatóságok 12 esetben elegendő információval rendelkeztek ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történő bejelentése előtt megelőzzék, illetve feltárják és korrigálják a hibát. Ha a tagállami hatóságok a rendelkezésükre álló összes információt megfelelően felhasználták volna, a becsült hibaszint 0,6 százalékponttal kisebb lett volna jelentésünk e fejezete esetében. |
| --- | --- |

7.10.

A közvetlen kifizetések összességében lényeges hibától mentesek voltak

| 7.11. | Munkánk alapján az a következtetés vonható le, hogy a közvetlen kifizetések egészében lényeges hibától mentesek voltak. Ezek a TPK „Természeti erőforrások” fejezete alatti kiadások 72 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Az EMGA négy fő támogatási rendszere adja az összes közvetlen kifizetés 92 %-át:






  a) | két, a termeléstől független jövedelemtámogatást (7) nyújtó, a mezőgazdasági termelők által bejelentett mezőgazdasági földterületen alapuló támogatási rendszer: az „alaptámogatási rendszer” (2018-ban 16,3 milliárd euro) és az „egységes területalapú támogatási rendszer” (2018-ban 4,2 milliárd euro); |
| --- | --- | --- |

7.12.

a)

két, a termeléstől független jövedelemtámogatást (7) nyújtó, a mezőgazdasági termelők által bejelentett mezőgazdasági földterületen alapuló támogatási rendszer: az „alaptámogatási rendszer” (2018-ban 16,3 milliárd euro) és az „egységes területalapú támogatási rendszer” (2018-ban 4,2 milliárd euro);

| b) | az éghajlat és a környezet számára kedvező mezőgazdasági gyakorlatok támogatásának céljára teljesített kifizetés, más néven „a környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás” vagy „zöldítési támogatás” (2018-ban 11,7 milliárd euro); |
| --- | --- |

b)

az éghajlat és a környezet számára kedvező mezőgazdasági gyakorlatok támogatásának céljára teljesített kifizetés, más néven „a környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás” vagy „zöldítési támogatás” (2018-ban 11,7 milliárd euro);

| c) | bizonyos mezőgazdasági termékek (például marha- és borjúhús, tej, fehérjenövények) termelésétől függő kifizetések (2018-ban 5,9 milliárd euro). |
| --- | --- |

c)

bizonyos mezőgazdasági termékek (például marha- és borjúhús, tej, fehérjenövények) termelésétől függő kifizetések (2018-ban 5,9 milliárd euro).

Az általunk tesztelt közvetlen kifizetések többsége hibamentes volt

| 7.13. | 95 közvetlen kifizetést teszteltünk, amelyek az összes fő rendszert lefedték. 50 gazdaságot látogattunk meg annak ellenőrzésére, hogy a kedvezményezettek eleget tettek-e a szabályoknak, azonban nem kerestük fel a fennmaradó 45-öt, amelyek megfelelőségére vonatkozóan műholdképek, valamint a kifizető ügynökségek által biztosított ortofotók és dokumentáció formájában elegendő bizonyítékot kaptunk. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Megállapításunk szerint 77 tranzakció volt hibamentes. A mezőgazdasági termelőknek kiutalt közvetlen kifizetések jogosultságalapúak, azaz a kedvezményezetteknek bizonyos feltételek teljesítése esetén folyósítják a támogatást. Az ilyen kifizetéseket kisebb hibakockázat jellemzi, hacsak az előírt feltételrendszer nem túlzottan összetett (lásd: 1.16. és 1.18. bekezdés). |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | A közvetlen kifizetésekre vonatkozó kedvező következtetésünk sérelme nélkül tizenegy esetben találtunk kisebb (5 %-ot el nem érő) túlfizetéseket, főként azért, mert a mezőgazdasági termelők a valósnál több támogatható hektárt vagy nagyobb állatszámot jelentettek be támogatási kérelmeikben. Két közvetlen kifizetés esetében tártunk fel a vizsgált összeg 5 %-át meghaladó hibákat, az egyik esetben a hiba meghaladta a 20 %-ot. Öt kifizetés esetében tártunk fel pénzügyi hatással nem járó szabálytalanságot. |
| --- | --- |

7.15.

Az Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer korlátot szab a közvetlen kifizetéseket jellemző hibaszintnek

| 7.16. | A közvetlen támogatások fő irányítási eszköze az Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer (IIER) (8), amely a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszert (MePAR) is magában foglalja. Az IIER összekapcsolja a mezőgazdasági üzemek, támogatási kérelmek és mezőgazdasági területek adatbázisait, amelyek segítségével a kifizető ügynökségek adminisztratív keresztellenőrzéseket végeznek valamennyi támogatási kérelem esetében. A MePAR egy több forrásból származó téradatkészleteket tartalmazó földrajzi információs rendszer, amelynek összetevői együttesen rögzítik az érintett tagállam valamennyi mezőgazdasági földterületét. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Korábbi megállapításaink megerősítik, hogy a MePAR különösen nagy mértékben járul hozzá a hibák megelőzéséhez és a hibaszint csökkentéséhez (9). Amint korábban megjegyeztük, a Bizottság által felügyelt tagállami cselekvési tervek javították a MePAR-ban található földterületek támogathatóságára vonatkozó adatok megbízhatóságát (10). |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | A közvetlen kifizetések hibaszintjének csökkentéséhez hozzájárult a földrajzi térinformatikai támogatási kérelem (11) bevezetése az IIER-ben, ami lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára, hogy online nyújtsák be a kifizetési kérelmeket, aminthogy az is, hogy a kifizető ügynökségek jelenleg előzetes keresztellenőrzéseket végeznek a mezőgazdasági termelők támogatási kérelmeivel kapcsolatban (12). |
| --- | --- |

7.18.

Egyéb kiadási területek: az összetett támogathatósági feltételek növelik a hiba kockázatát

| 7.19. | 136 vidékfejlesztési tranzakciót, 14 piaci intézkedést és 6 halászati, környezetvédelmi, illetve éghajlat-politikai kiadásokhoz kapcsolódó tranzakciót teszteltünk. Ezen a területen a legtöbb kiadás költségtérítés-alapú és komplex támogathatósági feltételekhez kötött, ami növeli a hibák kockázatát (lásd: 1.16., 1.19. és 1.20. bekezdés). A tranzakciótesztek eredményeit a
  7.2. melléklet
  mutatja be tagállamonkénti bontásban. |
| --- | --- |

7.19.

Vidékfejlesztés

| 7.20. | A Bizottság 118 nemzeti és regionális vidékfejlesztési programot hagyott jóvá a tagállamokban a 2014–2020-as időszakra (13). Ezek a programok 20 intézkedést és 67 alintézkedést foglalnak magukban, amelyek két tág kiadási kategóriába sorolhatók:






  a) | a vidéki térségek társadalmi és gazdasági fejlődését támogató beruházási projektekhez nyújtott támogatás; |
| --- | --- | --- |

7.20.

a)

a vidéki térségek társadalmi és gazdasági fejlődését támogató beruházási projektekhez nyújtott támogatás;

| b) | a megművelt földterületen vagy az állatok számán alapuló kifizetések. |
| --- | --- |

b)

a megművelt földterületen vagy az állatok számán alapuló kifizetések.

| 7.21. | Az intézkedéseket és alintézkedéseket egyedi végrehajtási szabályok szabályozzák, és általában összetett támogathatósági feltételek vonatkoznak rájuk. Tranzakciótesztjeink 18 tagállam 30 programjához tartozó 16 intézkedésre terjedtek ki. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | A 136 általunk tesztelt vidékfejlesztési tranzakció közül 104 volt hibamentes, és 20 tartalmazott a vizsgált összeg 20 %-ánál kisebb hibákat. 6 esetben tártunk fel 20 %-os vagy azt meghaladó pénzügyi hatással járó hibákat. 6 kifizetés esetében pénzügyi hatással nem járó szabálytalanságot tártunk fel. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Megvizsgáltunk továbbá 66, beruházási projektekhez – például a gazdaságok korszerűsítéséhez, üzletfejlesztési projektekhez, valamint a vidéki területek alapvető szolgáltatásainak fejlesztéséhez és a falvak rehabilitációjához – kapcsolódó kifizetést is. 11 hibát számszerűsítettünk, többek között 3 olyan esetet, amikor a kedvezményezettek nem feleltek meg a támogathatósági feltételeknek (lásd:
  7.3. háttérmagyarázat
  ), valamint 7 olyan projektet, amelyek kapcsán nem támogatható költségeket számoltak el. A fennmaradó tranzakció esetében a támogatások odaítélésére vonatkozó szabályok megszegésével kapcsolatos hibát találtunk.






  7.3. háttérmagyarázat


  Néhány kedvezményezett nem felelt meg a mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházásokra és az üzletfejlesztési projektekre vonatkozó támogathatósági szabályoknak

  Lengyelországban egy kedvezményezett több családtagjával együtt közös kérelmet nyújtott be egy legfeljebb 600 kocának helyet adó disznóól támogatására. A közös kérelem mindegyik kedvezményezettje a támogatás maximális összegére – körülbelül 215 000 euróra – nyújtott be igénylést. Mivel az intézkedés célja a kis- és közepes méretű gazdaságok fejlődésének támogatása volt, a jogosultsági feltételek előírták, hogy a kérelmező mezőgazdasági üzemének gazdasági mérete nem haladhatja meg a 250 000 eurót, területe pedig a 300 hektárt. A kedvezményezettek állításuk sze-rint független vállalkozásokat működtettek. Megállapítottuk azonban, hogy egy ugyanazon a helyszínen működő családi vállalkozásban rendelkeztek részvényekkel. Ha figyelembe vesszük, hogy a kedvezményezett milyen részesedéssel bírt a családi vállalkozásban, akkor gazdasága meghaladta a gazdasági méret felső határát. Korábban már több tagállamban is találtunk a támogathatósággal összefüggő olyan, nagy értékű hibákat, amelyeknél a kedvezményezettek nem feleltek meg a kis- és középvállalkozások támogathatóságára vonatkozó feltételeknek (14).
  Észtországban egy kedvezményezett mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal mezőgazdasági termelőként vállalkozásindítási támogatásban részesült. A támogathatósági szabályok értelmében az igazgatóság valamennyi tagjának fiatal mezőgazdasági termelőnek kell lennie, hogy a vállalkozás létrehozásának időszaka során mindvégig fiatal mezőgazdasági termelők gyakoroljanak ellenőrzést a mezőgazdasági üzem felett. A kezdeti támogatási részlet kifizetése után, de még a vállalkozásindítási időszak alatt az igazgatóság egy második tagot is felvett, aki nem minősült fiatal mezőgazdasági termelőnek. Emiatt a kedvezményezett támogathatósága megszűnt. Az észt hatóságok egy második részletet is kifizettek anélkül, hogy észrevették volna a támogathatósági feltételek megszegését.
  Olaszországban szintén találtunk egy támogatásra nem jogosult kedvezményezettet, aki fiatal mezőgazdasági termelőként részesült indulási támogatásban. A hiba hátterében hasonló helyzet húzódott meg, mint a fent leírt észtországi esetben. Az olasz hatóságok ellenőrző látogatásunk után úgy döntöttek, hogy visszafizettetik a kifizetést. |
| --- | --- |

7.23.

7.3. háttérmagyarázat

Néhány kedvezményezett nem felelt meg a mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházásokra és az üzletfejlesztési projektekre vonatkozó támogathatósági szabályoknak

Lengyelországban egy kedvezményezett több családtagjával együtt közös kérelmet nyújtott be egy legfeljebb 600 kocának helyet adó disznóól támogatására. A közös kérelem mindegyik kedvezményezettje a támogatás maximális összegére – körülbelül 215 000 euróra – nyújtott be igénylést. Mivel az intézkedés célja a kis- és közepes méretű gazdaságok fejlődésének támogatása volt, a jogosultsági feltételek előírták, hogy a kérelmező mezőgazdasági üzemének gazdasági mérete nem haladhatja meg a 250 000 eurót, területe pedig a 300 hektárt. A kedvezményezettek állításuk sze-rint független vállalkozásokat működtettek. Megállapítottuk azonban, hogy egy ugyanazon a helyszínen működő családi vállalkozásban rendelkeztek részvényekkel. Ha figyelembe vesszük, hogy a kedvezményezett milyen részesedéssel bírt a családi vállalkozásban, akkor gazdasága meghaladta a gazdasági méret felső határát. Korábban már több tagállamban is találtunk a támogathatósággal összefüggő olyan, nagy értékű hibákat, amelyeknél a kedvezményezettek nem feleltek meg a kis- és középvállalkozások támogathatóságára vonatkozó feltételeknek (14).

Észtországban egy kedvezményezett mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal mezőgazdasági termelőként vállalkozásindítási támogatásban részesült. A támogathatósági szabályok értelmében az igazgatóság valamennyi tagjának fiatal mezőgazdasági termelőnek kell lennie, hogy a vállalkozás létrehozásának időszaka során mindvégig fiatal mezőgazdasági termelők gyakoroljanak ellenőrzést a mezőgazdasági üzem felett. A kezdeti támogatási részlet kifizetése után, de még a vállalkozásindítási időszak alatt az igazgatóság egy második tagot is felvett, aki nem minősült fiatal mezőgazdasági termelőnek. Emiatt a kedvezményezett támogathatósága megszűnt. Az észt hatóságok egy második részletet is kifizettek anélkül, hogy észrevették volna a támogathatósági feltételek megszegését.

Olaszországban szintén találtunk egy támogatásra nem jogosult kedvezményezettet, aki fiatal mezőgazdasági termelőként részesült indulási támogatásban. A hiba hátterében hasonló helyzet húzódott meg, mint a fent leírt észtországi esetben. Az olasz hatóságok ellenőrző látogatásunk után úgy döntöttek, hogy visszafizettetik a kifizetést.

| 7.24. | 70, a mezőgazdasági termelő által bejelentett földterülethez vagy állatszámhoz kötődő tranzakciót vizsgáltunk meg, köztük agrár-környezetvédelmi és éghajlat-politikai kötelezettségvállalások teljesítéséért járó kifizetéseket, hátrányos természeti adottságú területeken gazdálkodó termelőknek történő kompenzációs kifizetéseket, valamint biogazdálkodási kifizetéseket. Ezek között 14 esetben találtunk túligényelt területet, illetve állatszámot, bár ezek közül 10 kevesebb mint 5 %-kal volt magasabb a valós értéknél. Feltártunk továbbá egy olyan esetet, amikor a kifizető ügynökség helytelenül számította ki a támogatás összegét. |
| --- | --- |

7.24.

Piaci intézkedések

| 7.25. | A mezőgazdasági piaci intézkedések különböző támogatási rendszereket alkotnak, amelyekre eltérő támogathatósági feltételek vonatkoznak. A mintában szereplő 14 tranzakció közül 3 olyan esetet találtunk, amikor a kifizető ügynökségek nem támogatható költségeket térítettek vissza, valamint a közbeszerzési szabályok megsértésének egy esetét. |
| --- | --- |

7.25.

Halászat, környezetvédelem és éghajlat-politika

| 7.26. | A halászat, a környezetvédelem és az éghajlat-politika területén megvalósuló projektekre szintén különféle kiválasztási kritériumok és támogathatósági követelmények vonatkoznak. A vizsgált hat tranzakció között három olyan projektet találtunk, amely nem felelt meg valamennyi támogathatósági feltételnek, ezért hatást gyakorolt az általunk számított hibaarányra. |
| --- | --- |

7.26.

Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság beszámolása a KAP-kiadások szabályszerűségéről

| 7.27. | A KAP-kifizetéseket az IIER (a közvetlen kifizetések tekintetében lásd: 7.16–7.18. bekezdés) és más kontrollrendszerek segítségével ellenőrzik (lásd:
  7.4. háttérmagyarázat
  ). Mind a 76 kifizető ügynökség igazgatója évente vezetői nyilatkozatot ad a DG AGRI-nak az ügynökség kontrollrendszerének eredményességéről, a kifizető ügynökség adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseinek az eredményeit (a továbbiakban: kontrollstatisztika) tartalmazó jelentéssel együtt. További bizonyosság nyújtása érdekében a tanúsító szervek 2015 óta kötelesek minden egyes kifizető ügynökség tekintetében évente véleményt adni azon kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről, amelyek tekintetében a tagállamok térítést igényeltek (15).






  7.4. háttérmagyarázat


  A 2014–2020-as időszakra vonatkozó KAP bizonyossági modell
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

7.27.

7.4. háttérmagyarázat

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó KAP bizonyossági modell

Image 47

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 7.28. | A DG AGRI a kifizető ügynökségektől kapott tagállami kontrollstatisztikákat használja. Emellett a tanúsító szervek ellenőrzései és saját ellenőrzéseinek eredményei, valamint szakmai megítélése alapján kiigazításokat is alkalmaz, így kapja meg a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztésre és a piaci intézkedésekre vonatkozó korrigált hibaarányt. Ezután ebből az összegből a becsült (16) jövőbeli pénzügyi korrekciókat és visszafizettetéseket levonva kiszámítja a kockázatosnak minősülő végleges összeget (lásd:
  7.5. háttérmagyarázat
  ).






  7.5. háttérmagyarázat


  A DG AGRI szabályszerűségi adatai
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

7.28.

7.5. háttérmagyarázat

A DG AGRI szabályszerűségi adatai

Image 48

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 7.29. | Megvizsgáltuk a DG AGRI jelentéseit az általa 2018-ban különböző tanúsító szerveknél végzett 18 helyszíni ellenőrzésről, és öt kifizető ügynökség (17) esetében áttekintettük a következőket:






  — | a DG AGRI és a tanúsító szervek által a kontrollstatisztikák kapcsán végzett ellenőrzések; |
| --- | --- | --- |

7.29.

—

a DG AGRI és a tanúsító szervek által a kontrollstatisztikák kapcsán végzett ellenőrzések;

| — | a korrigált hibaarány DG AGRI általi kiszámítása. |
| --- | --- |

—

a korrigált hibaarány DG AGRI általi kiszámítása.

| 7.30. | Áttekintettük továbbá a DG AGRI által a KAP korrigált hibaarányára nézve végzett számításokat, a jövőbeli korrekciókról és visszafizettetésekről készített becsléseit, valamint az éves tevékenységi jelentésében ismertetett, kockázatosnak minősülő végleges összeg kiszámítását. |
| --- | --- |

7.30.

A DG AGRI következetesen alkalmazta módszertanát

| 7.31. | A DG AGRI következetesen alkalmazta módszertanát a kifizető ügynökségek kontrollstatisztikáinak felülvizsgálata, a tanúsító szerveknél tett helyszíni vizsgálatai és a szabályszerűségi információk éves tevékenységi jelentésben való bemutatása során. A főigazgatóság ellenőrzési kézikönyvében a közelmúltban végrehajtott módosítások összhangban vannak ajánlásainkkal (18) és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának ajánlásaival (19). |
| --- | --- |

7.31.

A DG AGRI helyszíni felülvizsgálatai hiányosságokat tártak fel a tanúsító szervek munkája terén

| 7.32. | 2018-ban a DG AGRI 18 helyszíni ellenőrzést végzett 17 tanúsító szervnél, és ezek során többek között az alábbi problémákra világított rá:






  — | 9 tanúsító szerv mintavételi módszertana nem felelt meg maradéktalanul a Bizottság által kiadott iránymutatásoknak, és ezek közül 3 esetben a Bizottság úgy találta, hogy ez csökkentette a tanúsító szervek mintáinak reprezentativitását; |
| --- | --- | --- |

7.32.

—

9 tanúsító szerv mintavételi módszertana nem felelt meg maradéktalanul a Bizottság által kiadott iránymutatásoknak, és ezek közül 3 esetben a Bizottság úgy találta, hogy ez csökkentette a tanúsító szervek mintáinak reprezentativitását;

| — | 9 tanúsító szerv (köztük a fent említettek közül 8) nem ellenőrizte megfelelően a támogathatósági feltételeket vagy a gazdálkodási kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

—

9 tanúsító szerv (köztük a fent említettek közül 8) nem ellenőrizte megfelelően a támogathatósági feltételeket vagy a gazdálkodási kötelezettségvállalásokat.

| 7.33. | Az elmúlt négy évben (2015–2018) a DG AGRI a tanúsító szervek mintegy 80 %-ánál végzett különböző kiadáskategóriákra kiterjedő helyszíni ellenőrzéseket, és arra a következtetésre jutott, hogy az esetek mintegy egynegyedében lehet teljes mértékben azok munkájára támaszkodni. A
  7.6. háttérmagyarázat
  bemutatja a 2018-ban végzett 18 helyszíni ellenőrzés eredményeiről általunk készített összefoglalót. Amint tavaly megjegyeztük, további fejlődésre van szükség a tanúsító szervek munkájában ahhoz, hogy a Bizottság azt használhassa fel a KAP-kiadások szabályszerűségére vonatkozó bizonyosság elsődleges forrásaként (20).






  7.6. háttérmagyarázat


  A DG AGRI által a tanúsító szervek által 2018-ban ellenőrzött kiadások kiválasztott kategóriái kapcsán végzett helyszíni ellenőrzések eredményeinek összefoglalója
















  Forrás: | Európai Számvevőszék, a DG AGRI ellenőrzései alapján. |
| --- | --- | --- |

7.33.

7.6. háttérmagyarázat

A DG AGRI által a tanúsító szervek által 2018-ban ellenőrzött kiadások kiválasztott kategóriái kapcsán végzett helyszíni ellenőrzések eredményeinek összefoglalója

Image 49

Forrás:

Európai Számvevőszék, a DG AGRI ellenőrzései alapján.

A tagállamok által bejelentett hibaarányokon végzett átalánykorrekciók teszik ki a DG AGRI által közzétett hibaarányok jelentős részét

| 7.34. | Kifizető ügynökségeik kontrollstatisztikái alapján a KAP-kiadások egészére nézve a tagállamok 1 %-hoz közeli általános hibaszintet jelentettek (21). Áttekintettük a DG AGRI által a tagállamok által bejelentett hibaarányokon végzett korrekciókat (lásd: 7.28. bekezdés). A korábbi évekhez hasonlóan a DG AGRI a legtöbb korrekciót a kifizető ügynökségek rendszereire és kiadásaira vonatkozó saját ellenőrzései alapján végezte el. A DG AGRI e korrekciók többségét átalánykulcsok alkalmazásával végezte, amelyek szándék sze-rint a kontrollrendszerekben feltárt hiányosságok súlyosságát és mértékét tükrözik. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | A DG AGRI éves tevékenységi jelentése a KAP-kiadások egészére nézve mintegy 2,1 %-ra, a közvetlen kifizetések esetében körülbelül 1,8 %-ra becsüli a kifizetéskor kockázatosnak minősülő összeget. A Bizottság ezeket az eredményeket éves irányítási és teljesítményjelentésében is közzéteszi. |
| --- | --- |

7.35.

A DG CLIMA éves tevékenységi jelentése

| 7.36. | Áttekintettük a DG CLIMA éves tevékenységi jelentését. A jelentés a Bizottság belső utasításaival összhangban készült. Mivel 2018-ban nem vettünk mintát éghajlat-politikai tranzakciókból, nem rendelkezünk a kiadások szabályszerűségére vonatkozóan a DG CLIMA által bejelentett információkkal összevethető ellenőrzési eredményekkel. |
| --- | --- |

7.36.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 7.37. | Az általunk szerzett és e fejezetben bemutatott ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a „Természeti erőforrások” fejezet kiadásait összességében lényeges becsült hibaszint jellemzi. A „Természeti erőforrások” fejezet egészére vonatkozóan tranzakciótesztjeink alapján az általános hibaszint értéke 2,4 % (lásd:
  7.1. melléklet
  ). Az eredmények azonban azt mutatják, hogy a hibaszint nem volt lényeges az EMGA közvetlen kifizetéseinél, amelyek a TPK e fejezetéhez tartozó kiadások 72 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | A Bizottság által a KAP-kiadásokhoz, illetve a közvetlen kifizetésekhez kapcsolódó, kockázatosnak minősülő összegre vonatkozóan az éves irányítási és teljesítményjelentésében közzétett becslés (lásd: 7.35. bekezdés) összhangban van a saját következtetésünkkel. |
| --- | --- |

7.38.

Ajánlások

| 7.39. | A 2015. évi éves jelentésünkben megfogalmazott hat ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  7.3. melléklet
  mutatja be. A Bizottság teljes mértékben megvalósította ezeket az ajánlásokat. |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | A 2017. évi éves jelentésünkben tett ajánlásainkhoz 2019. év végi megvalósítási határidőt javasoltunk a Bizottságnak. Ezek az ajánlások a hibák kiváltó okainak kezelését célzó tagállami intézkedésekre és a tanúsító szervek munkájának minőségére vonatkoztak. Az ajánlások az idei megállapítások és következtetések szempontjából is relevánsak, és kellő időben meg fogjuk vizsgálni azok hasznosulását. |
| --- | --- |

7.40.

2. rész – Teljesítmény

| 7.41. | 2018-ban nyolc különjelentést tettünk közzé a természeti erőforrások fenntartható használatával kapcsolatos kiadásokról. A KAP-ról szóló különjelentéseinkben megvizsgáltuk a megújuló energiát a vidéki térségekben, az alaptámogatási rendszert, a vidékfejlesztési projektek finanszírozási lehetőségeit és az állatjólétet. Ezenkívül a légszennyezésről, a szén-dioxid leválasztásáról és tárolásáról, az árvízvédelemről és az elsivatagosodásról is közzétettünk különjelentést. Emellett tájékoztatót adtunk ki a KAP jövőjéről, és véleményt bocsátottunk ki a KAP 2020 utáni időszakára vonatkozó jogalkotási javaslatokról (lásd: 3.50–3.52. bekezdés). |
| --- | --- |

7.41.

| 7.42. | A tranzakciók szabályszerűségének 2018. évi tesztelése során a következőket vizsgáltuk meg:






  a) | a mintába felvett vidékfejlesztési intézkedések végrehajtása és költségei, az outputokra összpontosítva; |
| --- | --- | --- |

7.42.

a)

a mintába felvett vidékfejlesztési intézkedések végrehajtása és költségei, az outputokra összpontosítva;

| b) | a Bizottság és a tagállamok által a KAP közös monitoring- és értékelési kerete értelmében végzett teljesítménymérés és kapcsolódó beszámolási tevékenységük, a fellépések eredményeire összpontosítva. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság és a tagállamok által a KAP közös monitoring- és értékelési kerete értelmében végzett teljesítménymérés és kapcsolódó beszámolási tevékenységük, a fellépések eredményeire összpontosítva.

A vidékfejlesztési intézkedések teljesítményértékelése

| 7.43. | 18 tagállamban 113 darab, 13 különböző intézkedéshez tartozó vidékfejlesztési fellépést (22) vizsgáltunk felül a mintánkban, köztük a következőket:






  — | agrár-környezetvédelmi és éghajlat-politikai kötelezettségvállalásokat vállaló vagy hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken gazdálkodó mezőgazdasági termelőknek nyújtott kompenzációs kifizetések; |
| --- | --- | --- |

7.43.

—

agrár-környezetvédelmi és éghajlat-politikai kötelezettségvállalásokat vállaló vagy hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területeken gazdálkodó mezőgazdasági termelőknek nyújtott kompenzációs kifizetések;

| — | a mezőgazdasági üzemek korszerűsítéséhez, például épületek építéséhez vagy új felszerelések vásárlásához nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági üzemek korszerűsítéséhez, például épületek építéséhez vagy új felszerelések vásárlásához nyújtott támogatás;

| — | fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott vállalkozásindítási támogatás; |
| --- | --- |

—

fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott vállalkozásindítási támogatás;

| — | a vidéki térségekben az alapvető szolgáltatásokhoz és a falvak megújításához nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

—

a vidéki térségekben az alapvető szolgáltatásokhoz és a falvak megújításához nyújtott támogatás.

| 7.44. | Azt vizsgáltuk, hogy:






  — | a fellépések meghozták-e a várt outputokat; |
| --- | --- | --- |

7.44.

—

a fellépések meghozták-e a várt outputokat;

| — | a tagállamok ellenőrizték-e a beruházási projektekkel kapcsolatban bejelentett költségek észszerűségét; |
| --- | --- |

—

a tagállamok ellenőrizték-e a beruházási projektekkel kapcsolatban bejelentett költségek észszerűségét;

| — | megfelelően alkalmazták-e az egyszerűsített költségelszámolási módszereket. |
| --- | --- |

—

megfelelően alkalmazták-e az egyszerűsített költségelszámolási módszereket.

Az intézkedések többsége meghozta a várt outputokat

| 7.45. | Ellenőrzésünk időpontjáig a 113 általunk vizsgált fellépés közül 103 zárult le. Abban a 10 esetben, amikor a fellépések nem jártak a tervezett outputokkal, részben nem az alkalmazandó szabályoknak és előírásoknak megfelelően hajtották végre a beruházásokat, részben pedig a kedvezményezettek a valós támogatható mezőgazdasági területnél többet jelentettek be. |
| --- | --- |

7.45.

A tagállamok általában ellenőrizték a költségek észszerűségét, de kevéssé alkalmaztak egyszerűsített költségelszámolási módszereket

| 7.46. | A megvizsgált 49 mezőgazdasági üzemben végrehajtott beruházás, illetve üzletfejlesztési projekt közül 47 esetében a tagállamok eljárásokat vezettek be a bejelentett költségek észszerűségének ellenőrzésére, például referenciaköltségek vagy az ajánlatok összehasonlítása, illetve annak áttekintése révén, hogy lefolytattak-e közbeszerzési eljárást. Az egyik esetben azonban nem követték megfelelően a kidolgozott eljárásokat. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | Korábban rámutattunk, hogy egyes projektek esetében az egyszerűsített költségelszámolási módszerek révén egyszerűsíthető az adminisztráció és korlátok között lehet tartani a projektköltségeket (23). Ez különösen igaz azokra az intézkedésekre, amelyek egymáshoz hasonló tevékenység- és kiadástípusokat tartalmaznak (24). |
| --- | --- |

7.47.

| 7.48. | A tagállamok a 49 projekt közül három esetében alkalmaztak egyszerűsített költségelszámolási módszereket, például egyösszegű kifizetést vagy átalányfinanszírozást (példáért lásd:
  7.7. háttérmagyarázat
  ). A tagállami hatóságok további 16 projekt esetében is alkalmazhattak volna (legalább néhány költség kapcsán) egyszerűsített költségelszámolási módszereket. 11/2018. sz. különjelentésünkben arra irányuló ajánlásokat fogalmaztunk meg a Bizottságnak, hogy ösztönözze az egyszerűsített költségelszámolási módszerek megfelelő alkalmazását.






  7.7. háttérmagyarázat


  Példa az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazására






  Finnországban az uniós költségvetés átalányalapon finanszírozta egy helyi fejlesztési projekt közvetett költségeit. A nemzeti hatóságok előzetesen azonosították a közvetett költségkategóriákat, és a projekt kapcsolódó közvetlen költségeinek átalányszázalékaként kiszámították a finanszírozást. |
| --- | --- |

7.48.

7.7. háttérmagyarázat

Példa az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazására

Finnországban az uniós költségvetés átalányalapon finanszírozta egy helyi fejlesztési projekt közvetett költségeit. A nemzeti hatóságok előzetesen azonosították a közvetett költségkategóriákat, és a projekt kapcsolódó közvetlen költségeinek átalányszázalékaként kiszámították a finanszírozást.

A KAP közös monitoring- és értékelési kerete

| 7.49. | A KAP közös monitoring- és értékelési kerete (CMEF) olyan szabályok, eljárások és mutatók összessége, amelyek célja az egyes intézkedések előrehaladásának, eredményességének és hatékonyságának átfogó, rendszeres értékelése a KAP célkitűzéseinek fényében (25). A mutatók a következő célokat szolgálják: a) a KAP-intézkedés keretében megvalósított produktum leírása (outputmutatók); b) az előidézett azonnali változások mérése (eredménymutatók); c) annak bemutatása, hogy a fellépés milyen hosszú távú következményekkel jár a KAP általános célkitűzéseihez való hozzájárulása tekintetében (hatásmutatók) (26). A CMEF értelmében a Bizottságnak és a tagállamoknak egy többéves terv alapján kell értékeléseket végezniük (27). |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Áttekintettük a 113 vidékfejlesztési kifizetésre és 95 közvetlen kifizetésre vonatkozó mutatókat, figyelembe véve a
  7.8. háttérmagyarázatban
  szereplő fogalommeghatározásokat. Az eredménymutatókra összpontosítottunk, amelyek elvileg közvetlenül kapcsolódnak a fellépésekhez. Ez a vizsgálat kiegészítette a teljesítménymutatók programszintű használatával kapcsolatos munkánkat, amelyről a
  3. fejezetben
  számolunk be.






  7.8. háttérmagyarázat


  Az input, output, eredmény és hatás fogalommeghatározása
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

7.50.

7.8. háttérmagyarázat

Az input, output, eredmény és hatás fogalommeghatározása

Image 50

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 7.51. | Figyelembe vettük a közös monitoring- és értékelési kerettel kapcsolatos korábbi megállapításainkat is (28). Korábban megjegyeztük, hogy a monitoring- és értékelési rendszernek tájékoztatnia kell arról, hogy mely kiadások hatékonyak és eredményesek, illetve melyek nem azok. Az eredménymutatóknak különösen az egyes fellépések közvetlen és azonnali hatásait kell megmutatniuk, vagyis azt, hogy mit sikerült ténylegesen elérni a kifizetés révén (29). |
| --- | --- |

7.51.

A vidékfejlesztési kiadások eredménymutatóinak hiányosságai

| 7.52. | Korábban beszámoltunk arról, hogy a vidékfejlesztési intézkedések – a megállapodás szerinti fizikai outputok megvalósítása ellenére – nem mindig érik el a kívánt eredményeket (30). Idén, bár megállapításunk szerint a legtöbb intézkedés megvalósította a várt outputokat (lásd: 7.45. bekezdés), továbbra is hiányosságokat tártunk fel a vidékfejlesztési kiadások eredménymutatóinak használatával kapcsolatban. Felülvizsgálatunk eredményeit a
  7.9. háttérmagyarázat
  foglalja össze, az alábbi bekezdésekben pedig részletesebben is ismertetjük azokat.






  7.9. háttérmagyarázat


  A vidékfejlesztési kiadások teljesítményének mérésével és a vonatkozó beszámolással kapcsolatos hiányosságok
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

7.52.

7.9. háttérmagyarázat

A vidékfejlesztési kiadások teljesítményének mérésével és a vonatkozó beszámolással kapcsolatos hiányosságok

Image 51

Forrás:

Európai Számvevőszék.

A CMEF eredménymutatói nem fedik le a vidékfejlesztési kiadások egészét

| 7.53. | Az általunk megvizsgált 113 vidékfejlesztési intézkedés közül 35 esetében nem mérte releváns eredménymutató a fellépés azonnali és közvetlen hatásait (lásd:
  7.10. háttérmagyarázat
  ). Ez volt a helyzet a 13. intézkedés (Hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések) és öt más alintézkedés esetében is (31). |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Megállapítottuk, hogy a CMEF-eredménymutató nélküli 35 projekt közül 15 esetében a tagállamok saját nemzeti mutatók meghatározásával hidalták át a beszámolási rést (lásd:
  7.10. háttérmagyarázat
  ).






  7.10. háttérmagyarázat


  A 113 vidékfejlesztési projekt közül 20 (18 %) esetében nem követték nyomon az eredményeket
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

7.54.

7.10. háttérmagyarázat

A 113 vidékfejlesztési projekt közül 20 (18 %) esetében nem követték nyomon az eredményeket

Image 52

Forrás:

Európai Számvevőszék.

Kevés az információ arra nézve, hogy a kiadások hozzájárulnak-e a kiemelt területek célkitűzéseihez

| 7.55. | A 14 vizsgált kiemelt terület közül öt esetében nem volt egyértelmű kapcsolat a célkitűzéseik és a mögöttes eredménymutatók között. Ennek következtében kevés információ áll rendelkezésre arról, hogy a támogatott intézkedések hozzájárultak-e a célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | A 2B. kiemelt terület célja például „a megfelelően képzett mezőgazdasági termelők mezőgazdasági ágazatba való belépésének megkönnyítése és ezen belül is különösen a generációs megújulás elősegítése” volt. A kiemelt területhez tartozó kiadások többsége a fiatal mezőgazdasági termelőknek a tevékenységük megkezdéséhez nyújtott kifizetésekből áll. E területre egyetlen eredménymutató vonatkozik: „olyan mezőgazdasági üzemek százalékos aránya, amelyek vállalkozásfejlesztési terve/beruházásai a vidékfejlesztési prog-ram keretében fiatal mezőgazdasági termelőknek szóló támogatásban részesültek”. Ez a mutató nem nyújt igazán mélyreható információt a mezőgazdasági ágazatba belépő gazdálkodók készségeiről és a generációs megújulás tényleges mértékéről. |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Három olyan esetet találtunk, ahol a fellépések kiválasztására használt támogathatósági kritériumok egyáltalán nem kapcsolódnak a vonatkozó teljesítménymutatókhoz (példákért lásd:
  7.11. háttérmagyarázat
  ). Ezek a fellépések ezért nem járultak hozzá a kiemelt terület célkitűzéseihez.






  7.11. háttérmagyarázat


  A kiemelt terület célkitűzéseihez nem kapcsolódó projektek






  Németországban egy középkori városnegyed védelmét szolgáló árvízvédelmi töltés megépítésére irányuló projektet a 3B. kiemelt terület (A mezőgazdasági üzemekben megvalósuló kockázatmegelőzés és -kezelés támogatása) alatt hajtottak végre és jelentettek be. A kapcsolódó eredménymutató a következő volt: „olyan gazdaságok százalékos aránya, amelyek kockázatkezelési rendszerekben vesznek részt”.
  A svéd hatóságok a 4B. kiemelt területhez („A vízgazdálkodás javítása”) hozzájáruló támogatásként jelentettek be egy mezőgazdasági tevékenységeket előmozdító és népszerűsítő rendezvényekhez nyújtott támogatást. A kiemelt terület eredménymutatója „a hatékonyabb vízgazdálkodást támogató gazdálkodási szerződés keretében kezelt mezőgazdasági területek százalékos aránya” volt. |
| --- | --- |

7.57.

7.11. háttérmagyarázat

A kiemelt terület célkitűzéseihez nem kapcsolódó projektek

Németországban egy középkori városnegyed védelmét szolgáló árvízvédelmi töltés megépítésére irányuló projektet a 3B. kiemelt terület (A mezőgazdasági üzemekben megvalósuló kockázatmegelőzés és -kezelés támogatása) alatt hajtottak végre és jelentettek be. A kapcsolódó eredménymutató a következő volt: „olyan gazdaságok százalékos aránya, amelyek kockázatkezelési rendszerekben vesznek részt”.

A svéd hatóságok a 4B. kiemelt területhez („A vízgazdálkodás javítása”) hozzájáruló támogatásként jelentettek be egy mezőgazdasági tevékenységeket előmozdító és népszerűsítő rendezvényekhez nyújtott támogatást. A kiemelt terület eredménymutatója „a hatékonyabb vízgazdálkodást támogató gazdálkodási szerződés keretében kezelt mezőgazdasági területek százalékos aránya” volt.

A legtöbb eredménymutatót korlátok és hiányosságok jellemzik

| 7.58. | Kevés eredménymutató méri a támogatás közvetlen hatásait. A 25 vidékfejlesztési eredménymutatóból 17 a nyújtott támogatás szintjét mérte, nem pedig azt, hogy a támogatás ténylegesen hozzájárult-e a kiemelt terület sikeréhez (32). |
| --- | --- |

7.58.

| 7.59. | Egyes eredménymutatók pontatlanok. A 7. intézkedés (Alapvető szolgáltatások és a falvak megújítása a vidéki térségekben) hatásainak mérésére létrehozott mutatók egyike „a javított szolgáltatás/infrastruktúra előnyeit élvező vidéki népesség százalékos aránya”. A „népesség” a fogalommeghatározás szerint a „szolgáltatás/infrastruktúra előnyeit élvező terület (pl. település, településcsoport) népességének méretét” jelenti. Ilyen esetekben a tagállamok annak az önkormányzatnak a teljes lakosságát beszámíthatják, ahol az intézkedést végrehajtották, függetlenül a fellépés előnyeit élvező felhasználók tényleges számától. Ezt a problémát már az előző (2007–2013) programozási időszakra vonatkozóan is azonosítottuk (33). |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Az eredménymutatók közül hat a kiemelt területekhez kapcsolódó, lezárt műveletekből vett mintákon végzett felméréseken alapul. Kiszámításuk módszertana általános iránymutatáson alapul, amelyet a Bizottság a projekt végrehajtásának kezdete után tett közzé. |
| --- | --- |

7.60.

Hasonló hiányosságok a közvetlen kifizetésekre vonatkozó eredménymutatók terén

| 7.61. | A mintába felvett közvetlen kifizetésekre vonatkozó vizsgálatunk megerősítette azok teljesítményellenőrzésének főbb gyengeségeit, amelyekről korábban már beszámoltunk 1/2016. sz. különjelentésünkben (Megfelelő-e a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos bizottsági teljesítménymérési rendszer kialakítása és megbízható adatokon alapul-e?), valamint 10/2017. sz. különjelentésünkben (A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott uniós támogatásnak célzottabban kellene elősegítenie a tényleges generációs megújulást). |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen kifizetések egyik célja „a mezőgazdasági versenyképesség javítása”. A mögöttes eredménymutatók azonban nem kapcsolódnak egyértelműen a kifizetések lényegéhez, mivel az élelmiszerláncban az elsődleges termelők vonatkozásában jelentkező hozzáadott értéket, az uniós agrárkereskedelmet és az európai uniós nyersanyagárak világpiaci árakhoz viszonyított szintjét mérik (34). |
| --- | --- |

7.62.

| 7.63. | Korábban már beszámoltunk a zöldítési támogatás teljesítményéről (35). Akkor azt állapítottuk meg, hogy az azon területek arányát mérő bizottsági eredménymutató, amelyeken környezetbarátabbá válásra ösztönző gyakorlatokat alkalmaznak, nem volt igazán hasznos a zöldítéssel elért eredmények nyomon követése szempontjából. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | A 2017. és 2018. évi aszályokat követően néhány tagállam engedélyezte a mezőgazdasági termelők számára, hogy „ökológiai jelentőségű területként” (36) (főként parlagon hagyott területként) bejelentett földterületeiket is termelésre használják fel. A tagállamok a tényleges földhasználat helyett a gazdálkodók által eredetileg bejelentett ökológiai jelentőségű területek alapján számoltak be az outputokról és eredményekről. Ez gyengítette a zöldítési kifizetésekre vonatkozó output- és eredménymutatók megbízhatóságát. |
| --- | --- |

7.64.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 7.65. | A lezárult vidékfejlesztési intézkedések többsége megvalósította az elvárt outputokat. A tagállamok általában eljárások révén ellenőrizték a projektköltségek észszerűségét, ugyanakkor kevés esetben alkalmaztak egyszerűsített költségelszámolási módszereket. |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | Több hiányosságot is feltártunk azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság és a tagállamok hogyan alkalmazták a CMEF eredménymutatóit a jelenlegi, 2014–2020-as programozási időszak mezőgazdasági és vidékfejlesztési kiadásai teljesítményének mérésére és az azzal kapcsolatos beszámolásra. A KAP 2020 utáni teljesítményalapú teljesítési modelljének bevezetésére irányuló javaslatában a Bizottság közös output-, eredmény- és hatásmutatókat határozott meg (37). A javaslatra irányuló 7/2018. sz. véleményünkben helyeseltük ugyan a teljesítményalapú modellre való áttérést, ám megállapítottuk, hogy a mutatók még nincsenek teljesen kidolgozva (38), és konkrét észrevételeket tettünk az egyes javasolt mutatókat illetően (39). |
| --- | --- |

7.66.

Ajánlások

7.1. ajánlás – A KAP teljesítménymérése és a kapcsolódó beszámolás terén fennálló hiányosságok kezelése

A 2020 utáni időszak tekintetében a Bizottság vegye figyelembe a jelenlegi keret kapcsán általunk feltárt hiányosságokat annak biztosítása érdekében, hogy az eredménymutatók megfelelően mérjék a fellépések hatásait és egyértelműen kapcsolódjanak a vonatkozó beavatkozásokhoz és szakpolitikai célkitűzésekhez (lásd: 7.52–7.64. bekezdés).

Ajánlott megvalósítási határidő: 2020.

---

(1)  A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.) 110. cikkének (1) bekezdése.

(2)  Az 1306/2013/EU rendelet 110. cikkének (2) bekezdése.

(3)  A minta 95 közvetlen kifizetésből, 14 piaci intézkedésből, 136 vidékfejlesztési kifizetésből, valamint 6 halászati, környezetvédelmi és éghajlat-politikai kifizetésből állt.

(4)  Belgium, Bulgária, Csehország, Dánia, Németország, Észtország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság. A mintában három közvetlen irányítás alá tartozó tranzakció is szerepelt.

(5)  Ezenkívül tizenkét esetben tártunk fel pénzügyi hatással nem járó szabálytalanságot.

(6)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 1,2 % és 3,6 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(7)  A termeléstől független kifizetéseket az összes támogatható földterület alapján folyósítják, függetlenül attól, hogy a területen folyik-e termelés vagy sem.

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/iacs_en.

(9)  Lásd: 2015. évi éves jelentésünk 7.17. bekezdése, 2016. évi éves jelentésünk 7.13. bekezdése és 2017. évi éves jelentésünk 7.16. bekezdése.

(10)  Lásd: 2015. évi éves jelentésünk 7.17. bekezdése.

(11)  Lásd: 2017. évi éves jelentésünk 7.46–7.55. bekezdése.

(12)  Lásd: 2016. évi éves jelentésünk 7.15. bekezdése és 2017. évi éves jelentésünk 7.16. bekezdése.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

(14)  Lásd: 2016. évi éves jelentésünk 7.26. bekezdése.

(15)  Lásd még: 7/2017. sz. különjelentésünk: „A tanúsító szervek új szerepe a KAP-kiadások terén: előrelépés az egységes ellenőrzési modell felé, de továbbra is jelentős hiányosságokat kell leküzdeni”.

(16)  A DG AGRI a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések kiigazított gördülő átlagát alkalmazza a korrekciós képesség megbecsülésére.

(17)  Spanyolország (Andalúzia és Aragónia), Olaszország (AGREA), Lengyelország, az Egyesült Királyság (Skócia).

(18)  2015. évi éves jelentésünk 7.67. bekezdésében (5. ajánlás) javasoltuk, hogy a Bizottság „aktualizálja a Mezőgazdasági Főigazgatóság ellenőrzési kézikönyvét, és adja meg, hogy milyen részletes ellenőrzési eljárások és dokumentációs követelmények vonatkoznak a tagállamok által szolgáltatott és pénzügyi korrekciók kiszámításához alkalmazott adatok ellenőrzésére”.

(19)  A DG AGRI által a 2014–2020-as KAP tekintetében kidolgozott kontrollstratégiával kapcsolatos 2017-es ellenőrzését követően a Belső Ellenőrzési Szolgálat azt javasolta, hogy „a DG AGRI erősítse meg a pénzügyi korrekciók kiszámítására vonatkozó eljárását, és szükség esetén frissítse az ellenőrzési kézikönyvet”.

(20)  Lásd: 2017. évi éves jelentésünk 7.37. bekezdése.

(21)  A tagállamoknak minden év július 15-ig két statisztikai adatkészletet kell benyújtaniuk a DG AGRI számára: a kontrolladatokat (a kérelmet benyújtó összes kedvezményezettet tartalmazó átfogó adatbázis, amely jelzi, hogy azok képezték-e adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés tárgyát, és ismerteti ezen ellenőrzések eredményét) és a kontrollstatisztikákat (a fő költségvetési sorokon végzett ellenőrzések eredményeinek összefoglalója).

(22)  A mintában szereplő 136 vidékfejlesztési tranzakcióból a jelenlegi (2014–2020-as) programozási időszakban jóváhagyott 113 fellépést vizsgáltuk meg.

(23)  Lásd: 2017. évi éves jelentésünk 7.63. bekezdése.

(24)  Lásd: „A vidékfejlesztési projektek finanszírozásának új lehetőségei: egyszerűbbek, de nem kellően eredményorientáltak” c., 11/2018. sz. különjelentés 56. bekezdése.

(25)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-glance/cmef_hu.

(26)  1/2016. sz. különjelentés: „Megfelelő-e a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos bizottsági teljesítménymérési rendszer kialakítása és megbízható adatokon alapul-e?”

(27)  A tagállamoknak 2019. június végéig kellett benyújtaniuk a 2014–2020-as időszakra vonatkozó első értékeléseiket.

(28)  Lásd különösen: 12/2013. sz. különjelentésünk: „A Bizottság és a tagállamok tudják bizonyítani, hogy a vidékfejlesztési politikára előirányzott uniós költségvetést megfelelően költik el?”, 12/2015. sz. különjelentésünk: „A tudástranszfer- és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra”, 1/2016. sz. különjelentésünk: „Megfelelő-e a mezőgazdasági termelők jövedelmével kapcsolatos bizottsági teljesítménymérési rendszer kialakítása és megbízható adatokon alapul-e?”, 10/2017. sz. különjelentésünk: „A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott uniós támogatásnak célzottabban kellene elősegítenie a tényleges generációs megújulást”, valamint 16/2017. sz. különjelentésünk: „Vidékfejlesztési programozás: egyszerűsítésre és eredményközpontúbb megközelítésre van szükség”.

(29)  12/2013. sz. különjelentés: „A Bizottság és a tagállamok tudják bizonyítani, hogy a vidékfejlesztési politikára előirányzott uniós költségvetést megfelelően költik el?”

(30)  Lásd: „A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne” c., 25/2015. sz. különjelentésünk 79. bekezdése.

(31)  1.2. (Demonstrációs és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás), 4.2. (Mezőgazdasági termékek feldolgozásába/forgalmazásába és/vagy kifejlesztésébe történő beruházások támogatása), 4.3. (A mezőgazdaság és az erdészet fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy átalakításához kapcsolódó infrastrukturális beruházásokhoz nyújtott támogatás), 8.3. (Az erdőtüzek, a természeti katasztrófák és a katasztrófaesemények által okozott erdőkárok megelőzéséhez nyújtott támogatás) és 19.4. (A működési költségekhez és a szervezéshez nyújtott támogatás).

(32)  Példa: az „Olyan mezőgazdasági üzemek százalékos aránya, amelyek szerkezetátalakítást vagy korszerűsítést célzó beruházási támogatásban részesültek” mutató értéke a 4. intézkedés keretében szerkezetátalakítást vagy korszerűsítést célzó beruházási támogatásban részesült mezőgazdasági üzemek száma osztva a bázisévben működő mezőgazdasági üzemek teljes számával.

(33)  Lásd: „A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne” c., 25/2015. sz. különjelentésünk 81. bekezdése.

(34)  Lásd: „A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott uniós támogatásnak célzottabban kellene elősegítenie a tényleges generációs megújulást” c., 10/2017. sz. különjelentésünk 71. és 90. bekezdése.

(35)  Lásd: 2016. évi éves jelentésünk 7.43–7.54. bekezdése és „A zöldítés: bonyolultabb, környezetvédelmi szempontból egyelőre még nem eredményes jövedelemtámogatási rendszer” című, 21/2017. sz. különjelentésünk 26–33. bekezdése.

(36)  A 15 hektárnál nagyobb szántófölddel rendelkező mezőgazdasági termelőknek biztosítaniuk kell, hogy a terület legalább 5 %-a ökológiai jelentőségű terület legyen, amelyet ökológiailag előnyös elemek – például ugar vagy sövények és fák – számára tartanak fenn.

(37)  Lásd: a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről szóló javaslat (COM(2018) 392) I. melléklete.

(38)  A 7/2018. sz. vélemény 70. bekezdése.

(39)  A 7/2018. sz. vélemény I. melléklete.

7.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Közvetlen kifizetések | 95 | 121 |
| Piaci intézkedések, vidékfejlesztés, halászat, környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések | 156 | 109 |
| Összes tranzakció – Természeti erőforrások | 251 | 230 |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| Becsült hibaszint: Természeti erőforrások | 2,4 % | 2,4 % |
| | Felső hibahatár (UEL) | 3,6 % | |
| | Alsó hibahatár (LEL) | 1,2 % | |

2018

2017

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Közvetlen kifizetések

95

121

Piaci intézkedések, vidékfejlesztés, halászat, környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések

156

109

Összes tranzakció – Természeti erőforrások

251

230

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint: Természeti erőforrások

2,4 %

2,4 %

Felső hibahatár (UEL)

3,6 %

Alsó hibahatár (LEL)

1,2 %

7.2. MELLÉKLET

A TAGÁLLAMOKBAN ÉS A RÉGIÓKBAN VÉGREHAJTOTT UNIÓS FELLÉPÉSEKRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEINEK ÁTTEKINTÉSE TAGÁLLAMONKÉNT – PIACI INTÉZKEDÉSEK, VIDÉKFEJLESZTÉS, HALÁSZAT, KÖRNYEZETVÉDELEM ÉS ÉGHAJLAT-POLITIKA (1)

Image 53

Forrás: Európai Számvevőszék.

---

(1)  A közvetlen irányítás alá tartozó három vizsgált tranzakció kivételével.

7.3. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése |
| --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Már nem időszerű | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult |
| 2015 | 7.67. Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján az EMGA-t illetően a következő ajánlásokat tesszük a Bizottságnak: | | | | | | |
| 1. ajánlás: a rendelkezésére álló összes jogi eszköz, különösen a kifizetések felfüggesztésének alkalmazásával törekedjék továbbra is azon esetek kezelésére, ahol a nemzeti jog nem felel meg az uniós jognak; | X | | | | | |
| 2. ajánlás: évente szenteljen figyelmet a tagállamok által végzett MePAR-minőségértékelések eredményeinek, és ellenőrizze, hogy minden negatív értékelésű tagállam csakugyan megteszi-e a szükséges korrekciós intézkedéseket; | X | | | | | |
| a vidékfejlesztésre nézve: | | | | | | |
| 3. ajánlás: biztosítsa, hogy a vidékfejlesztési hibák kezelésére irányuló valamennyi tagállami cselekvési tervben szerepeljenek hathatós közbeszerzési vonatkozású intézkedések; | X | | | | | |
| az EMGA-ra és a vidékfejlesztésre nézve: | | | | | | |
| 4. ajánlás: kísérje figyelemmel és támogassa aktívan, hogy a tanúsító szervek tökéletesítsék a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére irányuló munkájukat és módszereiket, hogy megbízható információval tudjanak szolgálni a korrigált hibaarány bizottsági becsléséhez; | X | | | | | |
| 5. ajánlás: aktualizálja a Mezőgazdasági Főigazgatóság ellenőrzési kézikönyvét, és adja meg, hogy milyen részletes ellenőrzési eljárások és dokumentációs követelmények vonatkoznak a tagállamok által szolgáltatott és pénzügyi korrekciók kiszámításához alkalmazott adatok ellenőrzésére; | X | | | | | |
| a halászat területén: | | | | | | |
| 6. ajánlás: tökéletesítse a DG MARE szabályszerűségi ellenőrzéseit, hogy azok jobban összhangban álljanak a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal. | X | | | | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Már nem időszerű

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

2015

7.67. Az említett áttekintés, valamint a 2015. évre vonatkozó megállapítások és következtetések alapján az EMGA-t illetően a következő ajánlásokat tesszük a Bizottságnak:

1. ajánlás: a rendelkezésére álló összes jogi eszköz, különösen a kifizetések felfüggesztésének alkalmazásával törekedjék továbbra is azon esetek kezelésére, ahol a nemzeti jog nem felel meg az uniós jognak;

X

2. ajánlás: évente szenteljen figyelmet a tagállamok által végzett MePAR-minőségértékelések eredményeinek, és ellenőrizze, hogy minden negatív értékelésű tagállam csakugyan megteszi-e a szükséges korrekciós intézkedéseket;

X

a vidékfejlesztésre nézve:

3. ajánlás: biztosítsa, hogy a vidékfejlesztési hibák kezelésére irányuló valamennyi tagállami cselekvési tervben szerepeljenek hathatós közbeszerzési vonatkozású intézkedések;

X

az EMGA-ra és a vidékfejlesztésre nézve:

4. ajánlás: kísérje figyelemmel és támogassa aktívan, hogy a tanúsító szervek tökéletesítsék a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére irányuló munkájukat és módszereiket, hogy megbízható információval tudjanak szolgálni a korrigált hibaarány bizottsági becsléséhez;

X

5. ajánlás: aktualizálja a Mezőgazdasági Főigazgatóság ellenőrzési kézikönyvét, és adja meg, hogy milyen részletes ellenőrzési eljárások és dokumentációs követelmények vonatkoznak a tagállamok által szolgáltatott és pénzügyi korrekciók kiszámításához alkalmazott adatok ellenőrzésére;

X

a halászat területén:

6. ajánlás: tökéletesítse a DG MARE szabályszerűségi ellenőrzéseit, hogy azok jobban összhangban álljanak a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal.

X

---

8. FEJEZET

Biztonság és uniós polgárság

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 8.1–8.5. |
| --- | --- |

| A TPK-fejezet szerinti terület rövid leírása | 8.2–8.4. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 8.5. |
| --- | --- |

| 1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége | 8.6–8.17. |
| --- | --- |

| Egyes kiválasztott rendszerek vizsgálata | 8.8–8.16. |
| --- | --- |

| Az AMIF és az ISF megosztott irányítás keretében | 8.8–8.10. |
| --- | --- |

| Az AMIF és az ISF közvetett/közvetlen irányítás keretében | 8.11–8.13. |
| --- | --- |

| Élelmiszer- és takarmányprogram | 8.14–8.16. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 8.17. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 8.18. |
| --- | --- |

| 2. rész – Teljesítmény | 8.19–8.20. |
| --- | --- |

Bevezetés

| 8.1. | Jelentésünk e fejezete a TPK „Biztonság és uniós polgárság” című fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  8.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2018-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.






  8.1. háttérmagyarázat


  A TPK „Biztonság és uniós polgárság” fejezete – A 2018. évi adatok lebontása







  Kifizetések lebontása:





  Kifizetések és az ellenőrzött sokaság:










  (1) | A fogyasztópolitika, a jogérvényesülés, a jogok, egyenlőség és polgárság területére vonatkozó kiadások is. |
| --- | --- | --- |

8.1.

8.1. háttérmagyarázat

A TPK „Biztonság és uniós polgárság” fejezete – A 2018. évi adatok lebontása

Kifizetések lebontása:

Image 54

Kifizetések és az ellenőrzött sokaság:

Image 55

(1)

A fogyasztópolitika, a jogérvényesülés, a jogok, egyenlőség és polgárság területére vonatkozó kiadások is.

| (2) | Az előlegek és az elszámolások megfelelnek a mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásának (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13) bekezdés). |
| --- | --- |

(2)

Az előlegek és az elszámolások megfelelnek a mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásának (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13) bekezdés).

| Forrás: | Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója. |
| --- | --- |

Forrás:

Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója.

A TPK-fejezet szerinti terület rövid leírása

| 8.2. | A TPK e fejezete olyan szakpolitikák körét foglalja magában, amelyek közös célja az uniós polgárság eszméjének erősítése egy szabadságon, biztonságon és jogérvényesülésen alapuló, belső határok nélküli térség létrehozásával. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Amint azt a
  8.1. háttérmagyarázat
  mutatja, a legfontosabb kiadási terület a migráció és biztonság, a legtöbb kiadást tehát az ehhez kapcsolódó két alap – a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (1) (AMIF) és a Belső Biztonsági Alap (ISF) (2) – finanszírozza. Az AMIF-ból és az ISF-ből nyújtott finanszírozás többségének irányítását a tagállamok és a Bizottság Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatósága (DG HOME) végzik megosztott irányítás keretében. Az AMIF célja, hogy hozzájáruljon a migrációs áramlások eredményes kezeléséhez és kialakítsa a menekültügyben és a bevándorlás kérdésében alkalmazandó közös uniós megközelítést. Az ISF célja, hogy magas szintű biztonságot valósítson meg az Európai Unióban. Ehhez két eszköz áll a rendelkezésére (3): a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz és a rendőrségi együttműködést támogató eszköz. Az első a harmonizált határigazgatási intézkedéseket, valamint egy közös vízumpolitika kidolgozását támogatja, míg a második a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködésre és a biztonsági kockázatok és válságok kezeléséhez szükséges kapacitások fejlesztésére összpontosít. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | A költségvetési fejezet másik jelentős részét a migráció és biztonság, az igazságügyi együttműködés és az egészség terén meghatározott főbb uniós prioritások végrehajtásában közreműködő 13 decentralizált ügynökség (4) finanszírozása teszi ki. Ezek után következik az „Élelmiszer- és takarmányprogram”, melynek célja az emberek, állatok és növények egészségének biztosítása az élelmiszer-ellátási lánc összes szintjén, valamint a kulturális és audiovizuális ágazat támogatására létrehozott „Kreatív Európa” uniós keretprogram. Végezetül a költségvetés számos olyan programot is tartalmaz, amelyek a biztonság és uniós polgárság területének erősítésére irányuló közös célkitűzés megvalósításához kapcsolódnak, ezek a jogérvényesülés, a fogyasztók, valamint a jogok, egyenlőség és polgárság területére irányuló programok. |
| --- | --- |

8.4.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 8.5. | Az
  1.1. mellékletben
  leírt ellenőrzési megközelítést és módszereket alkalmazva megvizsgáltunk egy 18 tranzakcióból álló mintát, amelyet úgy terveztünk meg, hogy a költségvetési kiadások egészéről segítsen véleményt kialakítani, nem pedig úgy, hogy az a TPK e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen (azaz nem becsültük meg az e fejezetet érintő általános hibaszintet). Ezt a döntésünket a szakpolitikai terület 2018. évi viszonylag alacsony szintű kifizetései indokolták (a teljes uniós kifizetések mintegy 2 %-a). A minta a tagállamokkal (5)
  megosztott irányításban teljesített hét, a Bizottság által közvetlen irányítás keretében teljesített hat, és közvetett irányítás keretében teljesített kettő tranzakcióból, valamint az ügynökségek részére előlegelszámolást tartalmazó három tranzakcióból állt. A „Biztonság és uniós polgárság” területén 2018-ban a következőket is megvizsgáltuk:






  a) | a DG HOME és a tagállamok által az AMIF és az ISF keretében teljesített kifizetések szabályszerűségére vonatkozó bizonyosság nyújtására használt fő rendszerek, és a Bizottság Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatósága (DG SANTE) által az „Élelmiszer- és takarmányprogram” keretében teljesített kifizetések szabályszerűségére vonatkozó bizonyosság nyújtására használt rendszerek; |
| --- | --- | --- |

8.5.

a)

a DG HOME és a tagállamok által az AMIF és az ISF keretében teljesített kifizetések szabályszerűségére vonatkozó bizonyosság nyújtására használt fő rendszerek, és a Bizottság Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatósága (DG SANTE) által az „Élelmiszer- és takarmányprogram” keretében teljesített kifizetések szabályszerűségére vonatkozó bizonyosság nyújtására használt rendszerek;

| b) | a DG HOME és a DG SANTE éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága, a kockázatosnak minősülő összegek becslésére szolgáló módszertan következetessége, jövőbeni korrekciók és visszafizettetések; |
| --- | --- |

b)

a DG HOME és a DG SANTE éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága, a kockázatosnak minősülő összegek becslésére szolgáló módszertan következetessége, jövőbeni korrekciók és visszafizettetések;

| c) | fejezetünk 2. részében az AMIF és az ISF teljesítménymutatóira összpontosítottunk. |
| --- | --- |

c)

fejezetünk 2. részében az AMIF és az ISF teljesítménymutatóira összpontosítottunk.

1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége

| 8.6. | A 18 vizsgált tranzakcióból három (17 %) esetében merült fel hiba, és ezek közül egy volt számszerűsíthető és haladta meg a 2 %-os lényegességi küszöböt. Ez egy Spanyolországban, az AMIF keretében végrehajtott, megosztott irányítású tranzakció volt, 9,4 %-os hibaszinttel (a magyarázatot lásd a
  8.2. háttérmagyarázatban
  ). Az általános hibaarányt nem számítottuk ki, mivel a mintát nem úgy terveztük meg, hogy a TPK e fejezetéhez kapcsolódó kiadásokra nézve reprezentatív legyen.






  8.2. háttérmagyarázat


  Nem mindig volt kellő bizonyíték a tolmácsolási szolgáltatások nyújtására






  Spanyolországban az AMIF annak révén támogatja a menedékkérelmek nemzeti hatóságok általi feldolgozását, hogy tolmácsolási szolgáltatásokat társfinanszíroz a nemzetközi védelmet kérő személyek részére. Annak megállapításához, hogy teljesültek-e a kifizetési feltételek, ellenőriztük egy tíz tolmácsolási időszakból álló minta nyilvántartását. Megállapítottuk, hogy az egyik időszakra nézve a nyilvántartások nem voltak összhangban a bejelentett órák számával, nem tartalmazták a tolmácsot igénylő személyek számát és azokat nem jegyezte ellen megfelelően a spanyol menekültügyi szolgálat tisztviselője. Az e tevékenységgel járó költségek ezért túlbecsültnek minősülnek. |
| --- | --- |

8.6.

8.2. háttérmagyarázat

Nem mindig volt kellő bizonyíték a tolmácsolási szolgáltatások nyújtására

Spanyolországban az AMIF annak révén támogatja a menedékkérelmek nemzeti hatóságok általi feldolgozását, hogy tolmácsolási szolgáltatásokat társfinanszíroz a nemzetközi védelmet kérő személyek részére. Annak megállapításához, hogy teljesültek-e a kifizetési feltételek, ellenőriztük egy tíz tolmácsolási időszakból álló minta nyilvántartását. Megállapítottuk, hogy az egyik időszakra nézve a nyilvántartások nem voltak összhangban a bejelentett órák számával, nem tartalmazták a tolmácsot igénylő személyek számát és azokat nem jegyezte ellen megfelelően a spanyol menekültügyi szolgálat tisztviselője. Az e tevékenységgel járó költségek ezért túlbecsültnek minősülnek.

| 8.7. | Megállapítottuk továbbá, hogy a kiválasztási és az odaítélési kritériumokat két tranzakció esetében helytelenül alkalmazták: az egyik tranzakció egy támogatásra, a másik pedig egy szolgáltatásnyújtási szerződésre vonatkozott. A kiválasztási és a közbeszerzési szabályok be nem tartása adott esetben az igényelt költségek támogathatóságát is érintheti, és veszélyeztetheti az uniós kiadásokkal kapcsolatos gondos pénzgazdálkodást (a magyarázatot lásd a
  8.3. háttérmagyarázatban
  ).






  8.3. háttérmagyarázat


  Hiányosságok a közbeszerzési szabályok alkalmazásában






  Az uniós jogszabályok értelmében az uniós források kedvezményezettjeinél felmerülő költségeknek észszerűnek és indokoltnak kell lenniük, és eleget kell tenniük a gondos pénzgazdálkodás elvének, különösen a gazdaságosság és hatékonyság tekintetében.
  Az uniós Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség a Kultúra program keretében támogatást nyújtott egy holland múzeumnak. A támogatási szerződés általános rendelkezései szerint a javak vagy szolgáltatások beszerzésekor a kedvezményezett köteles a szerződést az összességében legelőnyösebb ajánlat vagy a legalacsonyabb árat kínáló ajánlat alapján odaítélni.
  Megvizsgáltuk a kedvezményezett által indított, három könyv szerkesztésére és kiadására irányuló közbeszerzési eljárást. Megállapítottuk, hogy az ajánlattételi felhívásban nem szerepeltek egyértelmű pályázati feltételek, illetve odaítélési szempontok, és az sem, hogy az odaítélés az összességében legelőnyösebb ajánlat vagy a legalacsonyabb árat kínáló ajánlat alapján történik-e. Emellett a pályázatok elbírálásakor a kedvezményezett az egyik ajánlat árát úgy igazította ki, hogy közben nem konzultált a pályázóval, illetve olyan odaítélési kritériumokat alkalmazott, amelyek az ajánlattételi felhívásban nem szerepeltek.
  A kedvezményezett tehát nem biztosította, hogy az e szerződésből fakadó kiadások észszerűek és indokoltak legyenek, továbbá eleget tegyenek a gondos pénzgazdálkodás elvének.
  Az Ügynökség a kedvezményezetteknek nyújtott jobb iránymutatás és közbeszerzési eljárásaik adminisztratív ellenőrzéseinek hatékonyabbá tétele révén a jövőben megelőzhetné az ilyen helyzeteket. |
| --- | --- |

8.7.

8.3. háttérmagyarázat

Hiányosságok a közbeszerzési szabályok alkalmazásában

Az uniós jogszabályok értelmében az uniós források kedvezményezettjeinél felmerülő költségeknek észszerűnek és indokoltnak kell lenniük, és eleget kell tenniük a gondos pénzgazdálkodás elvének, különösen a gazdaságosság és hatékonyság tekintetében.

Az uniós Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség a Kultúra program keretében támogatást nyújtott egy holland múzeumnak. A támogatási szerződés általános rendelkezései szerint a javak vagy szolgáltatások beszerzésekor a kedvezményezett köteles a szerződést az összességében legelőnyösebb ajánlat vagy a legalacsonyabb árat kínáló ajánlat alapján odaítélni.

Megvizsgáltuk a kedvezményezett által indított, három könyv szerkesztésére és kiadására irányuló közbeszerzési eljárást. Megállapítottuk, hogy az ajánlattételi felhívásban nem szerepeltek egyértelmű pályázati feltételek, illetve odaítélési szempontok, és az sem, hogy az odaítélés az összességében legelőnyösebb ajánlat vagy a legalacsonyabb árat kínáló ajánlat alapján történik-e. Emellett a pályázatok elbírálásakor a kedvezményezett az egyik ajánlat árát úgy igazította ki, hogy közben nem konzultált a pályázóval, illetve olyan odaítélési kritériumokat alkalmazott, amelyek az ajánlattételi felhívásban nem szerepeltek.

A kedvezményezett tehát nem biztosította, hogy az e szerződésből fakadó kiadások észszerűek és indokoltak legyenek, továbbá eleget tegyenek a gondos pénzgazdálkodás elvének.

Az Ügynökség a kedvezményezetteknek nyújtott jobb iránymutatás és közbeszerzési eljárásaik adminisztratív ellenőrzéseinek hatékonyabbá tétele révén a jövőben megelőzhetné az ilyen helyzeteket.

Egyes kiválasztott rendszerek vizsgálata

Az AMIF és az ISF megosztott irányítás keretében

| 8.8. | A hétéves programozási időszak kezdete óta négy év telt el, és a tagállamok jelentősen növelték nemzeti programjaik végrehajtási arányát. Az el nem költött pénzösszegek azonban továbbra is nőnek, ami a nemzeti hatóságokra nehezedő nyomást is növelheti, ahogy a programok egyre közelebb kerülnek a záráshoz. A
  8.4. háttérmagyarázat
  mutatja be a tagállamok által a programozási időszak kezdete óta a beszámolóikban szerepeltetett és a Bizottság számára elszámolásra, majd megtérítésre benyújtott éves kifizetéseket.






  8.4. háttérmagyarázat


  Az AMIF és az ISF nemzeti programok kifizetéseinek üteme gyorsult, de a rendelkezésre álló költségvetés is nő















  (*) | A tagállamok szintjén felmerült AMIF-/ISF-kiadások Bizottság felé történő bejelentése és Bizottság általi jóváhagyása a következő évben történik. A Bizottság 2018-ra vonatkozó költségvetés-végrehajtása tehát a 2017. évi tagállami kiadásokat tartalmazza. |
| --- | --- | --- |

8.8.

8.4. háttérmagyarázat

Az AMIF és az ISF nemzeti programok kifizetéseinek üteme gyorsult, de a rendelkezésre álló költségvetés is nő

Image 56

(*)

A tagállamok szintjén felmerült AMIF-/ISF-kiadások Bizottság felé történő bejelentése és Bizottság általi jóváhagyása a következő évben történik. A Bizottság 2018-ra vonatkozó költségvetés-végrehajtása tehát a 2017. évi tagállami kiadásokat tartalmazza.

| Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 8.9. | Hét, az AMIF és az ISF nemzeti programok végrehajtásáért felelős hatóság irányítási és kontrollrendszerét ellenőriztük a tagállamokban (6). Célunk annak megerősítése volt, hogy a hatósági kontrollok megfelelőek voltak a következők tekintetében: a) a támogatások kiválasztása és odaítélése, b) a kiadások ellenőrzése és validálása, c) az ellenőrzési nyomvonal és d) az éves beszámolók elkészítése (7). Valamennyi hatóság részletes eljárásokat dolgozott ki, amelyek általában véve elégségesek voltak az AMIF-ról és az ISF-ről szóló rendeletekben foglalt követelmények betartásához. Kiválasztottunk emellett 70 aktát is (minden felkeresett nemzeti hatóságtól tízet), és ezek alapján megvizsgáltuk, hogy az említett eljárásokat megfelelően végrehajtották-e. |
| --- | --- |

8.9.

| 8.10. | Ellenőrzésünk az alábbi hiányosságokat tárta fel:






  8.5. háttérmagyarázat


  Az AMIF és az ISF rendszerhiányosságai | Tagállam | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Hiányosság | Potenciális hatás | |
| | a) | A támogatások kiválasztása és odaítélése:
  Svédországban az AMIF-ból finanszírozott tevékenységekre benyújtott pályázatok értékelésekor az illetékes hatóság nem rangsorolta a projekteket, illetve nem határozta meg azt a küszöböt, amely alatt a projektek elutasításra kerülnek. |

8.10.

8.5. háttérmagyarázat

Az AMIF és az ISF rendszerhiányosságai

Tagállam

Hiányosság

Potenciális hatás

a)

Svédországban az AMIF-ból finanszírozott tevékenységekre benyújtott pályázatok értékelésekor az illetékes hatóság nem rangsorolta a projekteket, illetve nem határozta meg azt a küszöböt, amely alatt a projektek elutasításra kerülnek.

A tervezettnél kevésbé hatékony projektek

| b) | A kiadások ellenőrzése és validálása:
  Az ISF nemzeti programért felelős román hatóság a kedvezményezetteknél végzett helyszíni látogatások keretében nem ellenőrizte szisztematikusan a kiadások valódiságát.
  Svédországban a kettős finanszírozást kiszűrő kontrollok nem voltak teljes körűek.
  Spanyolországban és Svédországban az AMIF nemzeti programokért felelős hatóságok kontrolljai nem voltak elégségesek annak biztosításához, hogy a kedvezményezettek megfeleljenek a nemzeti, illetve az uniós közbeszerzési szabályoknak. |
| --- | --- |

b)

Az ISF nemzeti programért felelős román hatóság a kedvezményezetteknél végzett helyszíni látogatások keretében nem ellenőrizte szisztematikusan a kiadások valódiságát.

Svédországban a kettős finanszírozást kiszűrő kontrollok nem voltak teljes körűek.

Spanyolországban és Svédországban az AMIF nemzeti programokért felelős hatóságok kontrolljai nem voltak elégségesek annak biztosításához, hogy a kedvezményezettek megfeleljenek a nemzeti, illetve az uniós közbeszerzési szabályoknak.

Nem kerül sor a jogosulatlan kiadások és a közbeszerzési szabálytalanságok kiszűrésére

| c) | Ellenőrzési nyomvonal:
  Az AMIF nemzeti programért felelős német hatóság nem dokumentálta megfelelően a támogatások odaítélésével megbízott értékelő bizottság munkáját. |
| --- | --- |

c)

Az AMIF nemzeti programért felelős német hatóság nem dokumentálta megfelelően a támogatások odaítélésével megbízott értékelő bizottság munkáját.

Az odaítélési folyamat átláthatósága

| d) | Az AMIF/ISF éves beszámolók elkészítése:
  Az AMIF nemzeti programért felelős belga hatóság nem alakított ki megfelelő informatikai rendszert az éves beszámolók elkészítéséhez felhasznált pénzügyi adatok tárolásához.
  Spanyolországban az AMIF éves beszámolóinak elkészítéséhez alkalmazott eljárások nem mindig voltak megfelelőek annak elkerüléséhez, hogy a bejelentett összegek túllépjék az uniós társfinanszírozási ráta felső határát. |
| --- | --- |

d)

Az AMIF nemzeti programért felelős belga hatóság nem alakított ki megfelelő informatikai rendszert az éves beszámolók elkészítéséhez felhasznált pénzügyi adatok tárolásához.

Spanyolországban az AMIF éves beszámolóinak elkészítéséhez alkalmazott eljárások nem mindig voltak megfelelőek annak elkerüléséhez, hogy a bejelentett összegek túllépjék az uniós társfinanszírozási ráta felső határát.

A bejelentett adatok megbízhatósága

Az AMIF és az ISF közvetett/közvetlen irányítás keretében

| 8.11. | Megvizsgáltuk, hogy a DG HOME milyen belső eljárásokat alkalmaz az AMIF és ISF támogatási kérelmek (köztük a szükséghelyzeti támogatási kérelmek) értékeléséhez, illetve milyen adminisztratív ellenőrzéseket végez a kedvezményezettek kifizetési kérelmeinek validálásához. Megállapítottuk, hogy a pályázati és ajánlattételi felhívások kezelése eredményesen történik: a pályázók megfelelő útmutatást és teljes körű tájékoztatást kapnak a támogatások odaítéléséről, és a támogatási szerződés megkötése előtt általában az értékelő bizottság ajánlásait is figyelembe veszik. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | A kifizetési kérelmek ellenőrzése és engedélyezése tekintetében úgy találtuk, hogy a DG HOME olyan átfogó kockázatalapú ellenőrzési stratégiával rendelkezik, amely standard előzetes kontrollokat, részletes dokumentumalapú ellenőrzéseket és utólagos ellenőrzéseket is magában foglal. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Ellenőrzésünk ugyanakkor hiányosságokat is feltárt, ezeket a következő táblázat mutatja be:






  8.6. háttérmagyarázat


  Az AMIF és az ISF rendszerhiányosságai | Bizottság | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Hiányosság | Potenciális hatás | |
| | a) | Késedelmek az éves munkaprogramok elfogadása, a pályázatok értékelése és a támogatási szerződések megkötése terén |

8.13.

8.6. háttérmagyarázat

Az AMIF és az ISF rendszerhiányosságai

Bizottság

Hiányosság

Potenciális hatás

a)

Késedelmek az éves munkaprogramok elfogadása, a pályázatok értékelése és a támogatási szerződések megkötése terén

A támogatott projektek késedelmes végrehajtása, a projektek így esetleg a tervezettnél kevésbé lesznek eredményesek

| b) | Egyes esetekben a szükséghelyzeti támogatások odaítélése előtt nem szerezték be az összes ahhoz szükséges információt, hogy teljes körű értékelést lehessen végezni a tevékenységek, illetve a költségek szükségességéről és észszerűségéről |
| --- | --- |

b)

Egyes esetekben a szükséghelyzeti támogatások odaítélése előtt nem szerezték be az összes ahhoz szükséges információt, hogy teljes körű értékelést lehessen végezni a tevékenységek, illetve a költségek szükségességéről és észszerűségéről

A tervezettnél kevésbé eredményes projektek

| c) | Egyes pályázatok értékelése nem volt mindig teljes mértékben összhangban a Bizottság belső iránymutatásaival |
| --- | --- |

c)

Egyes pályázatok értékelése nem volt mindig teljes mértékben összhangban a Bizottság belső iránymutatásaival

A tervezettnél kevésbé eredményes projektek

| d) | A Bizottság a kifizetési kérelmek előzetes adminisztratív ellenőrzésekor nem vizsgálta meg megfelelően a közbeszerzéshez tartozó, a kedvezményezettektől bekért igazoló dokumentumokat |
| --- | --- |

d)

A Bizottság a kifizetési kérelmek előzetes adminisztratív ellenőrzésekor nem vizsgálta meg megfelelően a közbeszerzéshez tartozó, a kedvezményezettektől bekért igazoló dokumentumokat

Nem kerül sor a jogosulatlan kiadások és a közbeszerzési szabálytalanságok kiszűrésére

Élelmiszer- és takarmányprogram

| 8.14. | Áttekintettük, hogy a DG SANTE az élelmiszer- és takarmányrendeletnek (8) megfelelően milyen belső eljárásokat alkalmaz a nemzeti programok és a sürgősségi intézkedések értékeléséhez és jóváhagyásához, illetve milyen adminisztratív ellenőrzéseket végez a tagállamok költségnyilatkozatainak elfogadása és validálása előtt. Megállapítottuk, hogy a DG kontrolljai e tekintetben megfelelőek. |
| --- | --- |

8.14.

| 8.15. | Ellenőrzésünk alapján elmondható, hogy a támogatások végrehajtását az egész év során nyomon követik, és a Bizottság a jogszabályban előírt határidőn belül és saját belső eljárásainak megfelelően fogadja el az időközi jelentéseket, a végleges jelentéseket és a kifizetési kérelmeket. A kifizetési kérelmek engedélyezése tekintetében a DG SANTE olyan átfogó kockázatalapú ellenőrzési keretet dolgozott ki, amely standard előzetes kontrollokat, részletes dokumentumalapú ellenőrzéseket, előzetes helyszíni ellenőrzéseket és utólagos ellenőrzéseket is magában foglal. |
| --- | --- |

8.15.

| 8.16. | Ellenőrzésünk azonban az alábbi hiányosságokat tárta fel:






  8.7. háttérmagyarázat


  Rendszerhiányosságok az élelmiszer- és takarmány-ellenőrzéseknél | Bizottság | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Hiányosság | Potenciális hatás | |
| | a) | A Bizottság nem vizsgálta felül a nemzeti programok jóváhagyásához használt egységköltségeket és felső küszöbértékeket. A vonatkozó bizottsági határozat értelmében ezt már 2016-ban meg kellett volna tennie. A 2017-ben és 2018-ban odaítélt támogatások tehát régi adatokon alapultak. |

8.16.

8.7. háttérmagyarázat

Rendszerhiányosságok az élelmiszer- és takarmány-ellenőrzéseknél

Bizottság

Hiányosság

Potenciális hatás

a)

A Bizottság nem vizsgálta felül a nemzeti programok jóváhagyásához használt egységköltségeket és felső küszöbértékeket. A vonatkozó bizottsági határozat értelmében ezt már 2016-ban meg kellett volna tennie. A 2017-ben és 2018-ban odaítélt támogatások tehát régi adatokon alapultak.

A jóváhagyott költségvetések nem valós költségeket tükröznek

| b) | A Bizottság a kifizetési kérelmek részletes előzetes adminisztratív ellenőrzésekor nem vizsgálta meg megfelelően a közbeszerzéshez tartozó, a kedvezményezettektől bekért igazoló dokumentumokat |
| --- | --- |

b)

A Bizottság a kifizetési kérelmek részletes előzetes adminisztratív ellenőrzésekor nem vizsgálta meg megfelelően a közbeszerzéshez tartozó, a kedvezményezettektől bekért igazoló dokumentumokat

Nem kerül sor a jogosulatlan kiadások és a közbeszerzési szabálytalanságok kiszűrésére

Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek

| 8.17. | Elvégeztük a DG HOME és a DG SANTE éves tevékenységi jelentésének értékelését, de nem tártunk fel olyan információkat, amelyek ellentmondanának megállapításainknak. 2017. évi, mindössze 18 tranzakciót tartalmazó korlátozott mintánk azonban nem elegendő ahhoz, hogy össze tudjuk vetni az említett két DG által a kiadások szabályszerűségéről közölt információkat a saját ellenőrzési eredményeinkkel. |
| --- | --- |

8.17.

Következtetés és ajánlások

| 8.18. | A TPK e fejezetére irányuló ellenőrzés hatóköre (lásd: 8.5. bekezdés) nem teszi lehetővé, hogy a hibaszintről számszerűsített következtetést vonjunk le. Ellenőrzésünk azonban felszínre hozott egy fontos problémát, amely terén előrelépésre lenne lehetőség. |
| --- | --- |

8.18.

8.1. ajánlás – A beszerzések ellenőrzése

2018-ra vonatkozó megállapításaink alapján a következőket javasoljuk a Bizottságnak: gondoskodjon arról, hogy a kifizetési kérelmekre vonatkozó adminisztratív ellenőrzések során szisztematikusan felhasználja a támogatás kedvezményezettjeitől bekért dokumentációt, hogy megfelelően meg tudja vizsgálni az e kedvezményezettek által szervezett közbeszerzési eljárások jogszerűségét és szabályszerűségét.

A Bizottság emellett írja elő az AMIF-ért és az ISF-ért felelős tagállami hatóságoknak, hogy a kifizetési kérelmekre vonatkozó adminisztratív ellenőrzések során az alapok kedvezményezettjei által szervezett közbeszerzési eljárások jogszerűségét és szabályszerűségét is megfelelően ellenőrizzék.

Határidő: 2020 folyamán.

2. rész – Teljesítmény

| 8.19. | Idén a szabályszerűség ellenőrzése mellett a mintában szereplő hét megosztott irányítású AMIF-, illetve ISF-tranzakció közül három esetében teljesítménnyel kapcsolatos szempontokat is értékeltünk. Három lezárt, illetve záráshoz közeli projektet választottunk ki, és helyszíni ellenőrzéseket végeztünk a tagállamokban. |
| --- | --- |

8.19.

| 8.20. | Az AMIF-ról és az ISF-ről szóló rendeletek gyakran általánosan megfogalmazott közös outputmutatókat tartalmaznak a nemzeti programokhoz, ezeket szükség esetén pontosítani kell a projektek szintjén.






  — | Egy AMIF-projekt tekintetében (tolmácsolási szolgáltatások nemzetközi védelmet kérő személyek részére) úgy találtuk, hogy a mutatókat nem pontosították. A hatóságok csak azt az adatot gyűjtötték, hogy egy tolmácsot hányszor vettek igénybe, arról azonban nem vezettek nyilvántartást, hogy melyek voltak a leggyakrabban használt vagy igényelt nyelvek, illetve hogy hely és nyelvek szerint hogyan állt rendelkezésre tolmács. |
| --- | --- | --- |

8.20.

—

Egy AMIF-projekt tekintetében (tolmácsolási szolgáltatások nemzetközi védelmet kérő személyek részére) úgy találtuk, hogy a mutatókat nem pontosították. A hatóságok csak azt az adatot gyűjtötték, hogy egy tolmácsot hányszor vettek igénybe, arról azonban nem vezettek nyilvántartást, hogy melyek voltak a leggyakrabban használt vagy igényelt nyelvek, illetve hogy hely és nyelvek szerint hogyan állt rendelkezésre tolmács.

| — | A külső határok eszköz egyik projektje esetében, noha a közös outputmutatók nem voltak relevánsak, az illetékes hatóság azokat nem váltotta fel a projektre jellemző mutatókkal. A projekt célja annak biztosítása volt, hogy a határrendészet által használt kommunikációs berendezés a nap 24 órájában működőképes legyen. A kedvezményezett nem alkalmazott olyan eszközt, amely jelezte volna, hogy a rendszer mennyi ideig van üzemen kívül vagy mérte volna, hogy az ISF által finanszírozott intézkedés végrehajtását követően hogyan alakul a rendszerleállás időtartama. |
| --- | --- |

—

A külső határok eszköz egyik projektje esetében, noha a közös outputmutatók nem voltak relevánsak, az illetékes hatóság azokat nem váltotta fel a projektre jellemző mutatókkal. A projekt célja annak biztosítása volt, hogy a határrendészet által használt kommunikációs berendezés a nap 24 órájában működőképes legyen. A kedvezményezett nem alkalmazott olyan eszközt, amely jelezte volna, hogy a rendszer mennyi ideig van üzemen kívül vagy mérte volna, hogy az ISF által finanszírozott intézkedés végrehajtását követően hogyan alakul a rendszerleállás időtartama.

A projektek hatását mindkét esetben nehéz volt pontosan felmérni.

---

(1)  Az AMIF létrehozásáról szóló jogi aktus megtalálható az EUR-Lex honlapján.

(2)  Ez a két alap a korábbi programozási időszakban működő SOLID program helyében jött létre.

(3)  Ezeknek az eszközöknek a létrehozásáról szóló jogi aktusok megtalálhatók az EUR-Lex honlapján: a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz és a rendőrségi együttműködést támogató eszköz.

(4)  Egészség: ECDC, EFSA, EMA, ECHA-Biocid termékek. Belügyek: Frontex, EASO, Europol, CEPOL, eu-LISA, EMCDDA. Igazságügy: Eurojust, FRA, EIGE. Az egyes ügynökségek műveleteinek jogszerűségéről és szabályszerűségéről megfogalmazott véleményünket tartalmazó külön éves jelentéseink a Számvevőszék weboldalán érhetők el.

(5)  Belgium, Németország, Görögország, Spanyolország, Litvánia, Románia és Svédország.

(6)  AMIF: Belgium, Németország, Spanyolország, Görögország és Svédország; ISF: Litvánia és Románia.

(7)  Az illetékes tagállami hatóságok számára előírt fő kontrollkövetelmények; lásd: a Bizottság (EU) 2017/646 végrehajtási rendelete.

(8)  A 652/2014/EU rendelet megtalálható az EUR-Lex honlapján.

---

9. FEJEZET

Globális Európa

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 9.1–9.7. |
| --- | --- |

| A „Globális Európa”terület rövid leírása | 9.3–9.5. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 9.6–9.7. |
| --- | --- |

| 1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége | 9.8–9.21. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 9.14–9.21. |
| --- | --- |

| A DG NEAR 2018. évi tanulmánya a fennmaradó hibaarányról | 9.14–9.17. |
| --- | --- |

| A DG ECHO éves tevékenységi jelentése | 9.18–9.20. |
| --- | --- |

| A DG DEVCO éves tevékenységi jelentése és fennmaradó hibaarányról szóló tanulmánya | 9.21. |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 9.22–9.24. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 9.23–9.24. |
| --- | --- |

| 2. rész – Teljesítmény | 9.25–9.27. |
| --- | --- |

| 9.1. melléklet – | Operatív kiadások külképviseletenként, 2018 |
| --- | --- |

9.1. melléklet –

| 9.2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – „Globális Európa” |
| --- | --- |

9.2. melléklet –

Bevezetés

| 9.1. | Éves jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Globális Európa” című fejezetére vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  9.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2018-ban e TPK-fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.






  9.1. háttérmagyarázat


  A TPK „Globális Európa” fejezete – A 2018. évi adatok lebontása


















  (1) | A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13) bekezdés). |
| --- | --- | --- |

9.1.

9.1. háttérmagyarázat

A TPK „Globális Európa” fejezete – A 2018. évi adatok lebontása

Image 57

Image 58

(1)

A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13) bekezdés).

| Forrás: | Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója. |
| --- | --- |

Forrás:

Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója.

| 9.2. | A fejezet
  1. része
  a szabályszerűséggel kapcsolatos megállapításainkat tartalmazza, míg a
  2. rész
  elsősorban a teljesítménnyel foglalkozik. |
| --- | --- |

9.2.

A „Globális Európa” terület rövid leírása

| 9.3. | A „Globális Európa” területhez tartozik valamennyi, az általános uniós költségvetésből finanszírozott külső fellépésre („külpolitika”) fordított kiadás. Ezek a szakpolitikai intézkedések a következőkre irányulnak:






  — | az uniós értékeknek, például a demokráciának, a jogállamiságnak, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának előmozdítása az Unió határain kívül; |
| --- | --- | --- |

9.3.

—

az uniós értékeknek, például a demokráciának, a jogállamiságnak, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának előmozdítása az Unió határain kívül;

| — | olyan jelentős globális kihívások kezelése, mint például az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése; |
| --- | --- |

—

olyan jelentős globális kihívások kezelése, mint például az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése;

| — | az uniós fejlesztési együttműködés hatásának növelése, elsődlegesen a szegénység felszámolásának és a jólét előmozdításának céljával; |
| --- | --- |

—

az uniós fejlesztési együttműködés hatásának növelése, elsődlegesen a szegénység felszámolásának és a jólét előmozdításának céljával;

| — | a stabilitás és a biztonság előmozdítása a tagjelölt és a szomszédos országokban; |
| --- | --- |

—

a stabilitás és a biztonság előmozdítása a tagjelölt és a szomszédos országokban;

| — | az európai szolidaritás erősítése természeti vagy ember okozta katasztrófákat követően; |
| --- | --- |

—

az európai szolidaritás erősítése természeti vagy ember okozta katasztrófákat követően;

| — | a válságmegelőzés és a konfliktusrendezés javítása, a béke megőrzése, a nemzetközi biztonság erősítése és a nemzetközi együttműködés előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a válságmegelőzés és a konfliktusrendezés javítása, a béke megőrzése, a nemzetközi biztonság erősítése és a nemzetközi együttműködés előmozdítása;

| — | az uniós és közös érdekek előmozdítása külföldön az uniós szakpolitikák külső dimenziójának támogatása révén. |
| --- | --- |

—

az uniós és közös érdekek előmozdítása külföldön az uniós szakpolitikák külső dimenziójának támogatása révén.

| 9.4. | A külső fellépések költségvetésének végrehajtásában a legfontosabb szerepet játszó főigazgatóságok a következők: a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO), az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága (DG NEAR), az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága (DG ECHO), valamint a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | 2018-ban a „Globális Európa” terület kifizetései 9,5 milliárd eurót (1) tettek ki. A kifizetéseket több mint 150 országban több eszközből (lásd:
  9.1. háttérmagyarázat
  ) és több módon (2) folyósították (lásd:
  9.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

9.5.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 9.6. | Az
  1.1. mellékletben
  leírt ellenőrzési megközelítést és módszereket alkalmazva megvizsgáltunk egy 58 tranzakcióból álló mintát, illetve hat, a fennmaradó hibaarányról (RER) szóló tanulmányból (3) átvett és kiigazított (4) tranzakciót. A tranzakciókból álló mintát úgy terveztük meg, hogy a 2018. évi teljes költségvetési kiadásokról szóló vélemény kialakításában segítsen – nem pedig úgy, hogy az a TPK ezen fejezetére jellemző kiadásokra nézve reprezentatív legyen. A vizsgált tranzakciók száma nem volt elég a hibaszint megbecsléséhez (5), ezért a TPK ezen fejezetére nézve nem számítottunk hibaarányt. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | A „Globális Európa” területén 2018-ban a következőket is vizsgáltuk:






  a) | a DG ECHO és a DG DEVCO éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága (6), a kockázatosnak minősülő összegek, valamint a jövőbeni korrekciók és visszafizettetések becslésére szolgáló módszertan következetessége; |
| --- | --- | --- |

9.7.

a)

a DG ECHO és a DG DEVCO éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága (6), a kockázatosnak minősülő összegek, valamint a jövőbeni korrekciók és visszafizettetések becslésére szolgáló módszertan következetessége;

| b) | fejezetünk
  2. részéhez
  : négy uniós külképviselet összesen 15 projektje (7), a teljesítmény szempontjából. E projektek közül tizenkettőt a DG NEAR, hármat pedig a DG DEVCO hajtott végre. |
| --- | --- |

b)

fejezetünk
  2. részéhez
  : négy uniós külképviselet összesen 15 projektje (7), a teljesítmény szempontjából. E projektek közül tizenkettőt a DG NEAR, hármat pedig a DG DEVCO hajtott végre.

1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége

| 9.8. | Az 58 vizsgált tranzakcióból 11 (19 %) esetében merült fel hiba. Öt olyan számszerűsíthető hibát találtunk, amely pénzügyi hatást gyakorolt az uniós költségvetésből kifizetett összegekre. Hat esetben továbbá megállapítottuk, hogy a tranzakció nem felelt meg a jogi és pénzügyi rendelkezéseknek, különösen a közbeszerzési szabályoknak. A tranzakciók szabályszerűségének vizsgálata során találtunk példákat eredményes külső ellenőrzésekre is: erre a
  9.2. háttérmagyarázatban
  mutatunk be példát. Emellett ismertetünk egy megállapítást a nem támogatható kiadásokról (lásd:
  9.3. háttérmagyarázat
  ), illetve egy másikat a szerződés-odaítélési eljárások megszegéséről (lásd:
  9.4. háttérmagyarázat
  ).






  9.2. háttérmagyarázat


  Az eredményes bizottsági ellenőrzések jelentősége






  DG NEAR
  Ellenőrzésünk során megvizsgáltunk egy nem kormányzati szervezet (NGO) által a Bizottsággal kötött és egy uniós külképviselet által irányított támogatási szerződés alapján benyújtott kiadásokat. Az NGO-nak a vele kötött szerződés értelmében a szénhidrogén-kitermelésből származó állami bevételek optimalizálását célzó jogszabály-módosításokat kellett javasolnia. A projektnek 200 000 euro uniós támogatást ítéltek meg.
  A Bizottság nevében a külső ellenőr által a projekt zárásakor végzett pénzügyi ellenőrzés 9 650 eurós nem támogatható kiadást tárt fel, amely helytelen átváltási árfolyam alkalmazásából adódott. A Bizottság a hiba korrigálására beszedési megbízást bocsátott ki. |
| --- | --- |

9.8.

9.2. háttérmagyarázat

Az eredményes bizottsági ellenőrzések jelentősége

DG NEAR

Ellenőrzésünk során megvizsgáltunk egy nem kormányzati szervezet (NGO) által a Bizottsággal kötött és egy uniós külképviselet által irányított támogatási szerződés alapján benyújtott kiadásokat. Az NGO-nak a vele kötött szerződés értelmében a szénhidrogén-kitermelésből származó állami bevételek optimalizálását célzó jogszabály-módosításokat kellett javasolnia. A projektnek 200 000 euro uniós támogatást ítéltek meg.

A Bizottság nevében a külső ellenőr által a projekt zárásakor végzett pénzügyi ellenőrzés 9 650 eurós nem támogatható kiadást tárt fel, amely helytelen átváltási árfolyam alkalmazásából adódott. A Bizottság a hiba korrigálására beszedési megbízást bocsátott ki.

| 9.3. háttérmagyarázat


  Támogatásra nem jogosult kiadások szerepeltetése a kifizetési kérelemben






  DG DEVCO
  Elvégeztük egy nemzetközi szervezet által a Bizottsággal kötött hatáskör-átruházási megállapodás alapján benyújtott kiadások ellenőrzését. A „Global Alliance on Health and Pollution” (egészségügyi és szennyezés elleni globális szövetség) nevű intézkedés azzal a céllal jött létre, hogy az alacsony és közepes jövedelmű országokban enyhítse az egészségre ártalmas környezeti hatásokat.
  Az intézkedés teljes becsült költségvetése több mint 6 millió euro volt; az uniós hozzájárulás felső határát 5 millió euróban határozták meg.
  Az alátámasztó dokumentumok tanúsága szerint egy jamaicai csapatépítő tréning kapcsán 31, összesen 13 300 euro értékű repülőjegy megvásárlását finanszírozták a projekt költségvetéséből. Ez a kiadás azonban nem szerepelt a projekttervekben. A költségek nem támogathatók, mivel nincsenek összhangban a támogathatósági szabályokkal. |
| --- |

9.3. háttérmagyarázat

Támogatásra nem jogosult kiadások szerepeltetése a kifizetési kérelemben

DG DEVCO

Elvégeztük egy nemzetközi szervezet által a Bizottsággal kötött hatáskör-átruházási megállapodás alapján benyújtott kiadások ellenőrzését. A „Global Alliance on Health and Pollution” (egészségügyi és szennyezés elleni globális szövetség) nevű intézkedés azzal a céllal jött létre, hogy az alacsony és közepes jövedelmű országokban enyhítse az egészségre ártalmas környezeti hatásokat.

Az intézkedés teljes becsült költségvetése több mint 6 millió euro volt; az uniós hozzájárulás felső határát 5 millió euróban határozták meg.

Az alátámasztó dokumentumok tanúsága szerint egy jamaicai csapatépítő tréning kapcsán 31, összesen 13 300 euro értékű repülőjegy megvásárlását finanszírozták a projekt költségvetéséből. Ez a kiadás azonban nem szerepelt a projekttervekben. A költségek nem támogathatók, mivel nincsenek összhangban a támogathatósági szabályokkal.

| 9.4. háttérmagyarázat


  A szerződés-odaítélési eljárások betartásának elmulasztása






  DG NEAR
  Az uniós költségvetési rendelet értelmében a vissza nem térítendő támogatásokra az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elve vonatkozik.
  Megvizsgáltuk azt a folyamatot, amelynek során a Donyec és a Borovaja folyók partjait összekötő hidak javítási munkálatai kapcsán a Bizottság részvételi szándék kifejezésére való felhívást tett közzé Ukrajnában. A projekt költségvetése 2 millió euro volt.
  Munkánk során megállapítottuk, hogy a Bizottság a részvételi szándék kifejezésére való felhívás közzétételekor nem határozott meg egyértelmű odaítélési kritériumokat, és emiatt hiányos volt az értékelő táblázat.
  Végezetül az értékelő bizottság nem tartotta be a sikertelen pályázók értesítésével kapcsolatos eljárásokat, mivel nem tette közzé a pályázók által kapott pontszámokat, az elutasítás indokolását, illetve az odaítélésről szóló határozat megtámadásához rendelkezésre álló jogorvoslati eszközöket.
  A Bizottság ebben az esetben nem tartotta tiszteletben az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét. |
| --- |

9.4. háttérmagyarázat

A szerződés-odaítélési eljárások betartásának elmulasztása

DG NEAR

Az uniós költségvetési rendelet értelmében a vissza nem térítendő támogatásokra az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elve vonatkozik.

Megvizsgáltuk azt a folyamatot, amelynek során a Donyec és a Borovaja folyók partjait összekötő hidak javítási munkálatai kapcsán a Bizottság részvételi szándék kifejezésére való felhívást tett közzé Ukrajnában. A projekt költségvetése 2 millió euro volt.

Munkánk során megállapítottuk, hogy a Bizottság a részvételi szándék kifejezésére való felhívás közzétételekor nem határozott meg egyértelmű odaítélési kritériumokat, és emiatt hiányos volt az értékelő táblázat.

Végezetül az értékelő bizottság nem tartotta be a sikertelen pályázók értesítésével kapcsolatos eljárásokat, mivel nem tette közzé a pályázók által kapott pontszámokat, az elutasítás indokolását, illetve az odaítélésről szóló határozat megtámadásához rendelkezésre álló jogorvoslati eszközöket.

A Bizottság ebben az esetben nem tartotta tiszteletben az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét.

| 9.9. | Amikor uniós források biztosítására költségvetés-támogatás keretében kerül sor, és ha a végrehajtás az ún. feltételezéses megközelítés körébe tartozó többadományozós projekt keretében történik (lásd: 9.12. bekezdés), a mögöttes tranzakciók hibaszintje alacsony. 2018-ban két költségvetés-támogatási tranzakciót és 13, a feltételezéses megközelítés körébe tartozó többadományozós tranzakciót vizsgáltunk meg. Az utóbbiak körében egy tranzakcióban tártunk fel hibát. |
| --- | --- |

9.9.

| 9.10. | A költségvetés-támogatást egy adott állam általános költségvetésének, illetve egy konkrét szakpolitikára vagy célra szánt költségvetésének támogatására fordítják. Az általános költségvetésből finanszírozott költségvetés-támogatási kifizetések 2018-ban 885 millió eurót tettek ki. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság betartotta-e a partnerországoknak teljesítendő költségvetés-támogatási kifizetésekre irányadó feltételeket, és hogy a kifizetés teljesítése előtt ellenőrizte-e az általános támogathatósági feltételek teljesülését (például azt, hogy kielégítő előrelépés történt-e a közpénzgazdálkodás terén). |
| --- | --- |

9.10.

| 9.11. | A jogi rendelkezések azonban sokféle értelmezésre adnak lehetőséget, és a Bizottság meglehetősen szabadon ítélheti meg, hogy a kedvezményezett ország teljesítette-e az általános feltételeket (8). |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | A feltételezéses megközelítés értelmében ha a többadományozós projektekhez nyújtott bizottsági hozzájárulásokat más adományozók hozzájárulásaival együtt kezelik és nem különítik el konkrétan meghatározható kiadási tételekre, a Bizottság mindaddig feltételezi, hogy az uniós támogathatósági szabályokat betartották, amíg az egyesített összegben van annyi támogatható kiadás, ami fedezi az uniós hozzájárulás összegét. Ezt a megközelítést a tételes tesztelésünk során is figyelembe vettük.
  Az általános költségvetésből a nemzetközi szervezeteknek teljesített kifizetések 2018-ban 2,6 milliárd eurót tettek ki. A feltételezéses megközelítés alkalmazásával folyósított források részarányát nem tudjuk megállapítani, mert azt a Bizottság nem kíséri külön figyelemmel. |
| --- | --- |

9.12.

Az általános költségvetésből a nemzetközi szervezeteknek teljesített kifizetések 2018-ban 2,6 milliárd eurót tettek ki. A feltételezéses megközelítés alkalmazásával folyósított források részarányát nem tudjuk megállapítani, mert azt a Bizottság nem kíséri külön figyelemmel.

| 9.13. | Három, nemzetközi szervezetek (az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja [UNICEF] és az Élelmezési Világprogram [WPF]) által végrehajtott tranzakció esetében azt tapasztaltuk, hogy a nemzetközi szervezetek nem működtek együtt a lényeges alátámasztó dokumentumok időben történő megküldése tekintetében. Ez súlyosan hátráltatta a 2018. évi ellenőrzés-tervezésünket. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (9) értelmében az Európai Számvevőszéknek jogában áll megkérni a feladatai elvégzéséhez szükséges valamennyi dokumentumot vagy információt. 10/2018. sz. véleményünkben (10) azt javasoltuk, hogy a Bizottság fontolja meg annak lehetőségét, hogy a nemzetközi szervezeteket szigorúbban kötelezze arra, hogy továbbítsák az Európai Számvevőszéknek az ellenőrzéseink elvégzéséhez szükséges dokumentumokat. |
| --- | --- |

9.13.

Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek

A DG NEAR 2018. évi tanulmánya a fennmaradó hibaarányról

| 9.14. | 2018-ban a DG NEAR külső vállalkozóval elkészíttette a fennmaradó hibaarányról (RER) szóló negyedik tanulmányát, amely a főigazgatóság egész felelősségi körére nézve arról kíván becslést adni, hogy a DG NEAR belső kontrollrendszerének hány hibát nem sikerült megelőznie, illetve az hány olyan hibát tárt fel, amelyeket nem sikerült korrigálnia. A tanulmány fontos részét képezi azoknak az információknak, amelyek alapján a főigazgató elkészíti a megbízhatósági nyilatkozatot. |
| --- | --- |

9.14.

| 9.15. | A tanulmány elkészítéséhez a 2017 szeptembere és 2018 augusztusa közötti időszakban lezárult szerződések alapján végrehajtott tranzakciók egy reprezentatív mintáját vizsgálták meg (lásd:
  9.5. háttérmagyarázat
  ); a DG NEAR módosított a 2012-ben kidolgozott módszertanán.






  9.5. háttérmagyarázat
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

9.15.

9.5. háttérmagyarázat

Image 59

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 9.16. | A DG NEAR éves tevékenységi jelentésében ismertette a fennmaradó hibaarányról (RER) szóló 2018. évi tanulmány eredményeit. Becslés szerint az általános fennmaradó hibaarány a főigazgatóságon 0,72 % volt, azaz a Bizottság által meghatározott 2 %-os lényegességi küszöb alatt maradt. |
| --- | --- |

9.16.

| 9.17. | Amint arra 2016. évi éves jelentésünkben is rámutattunk, a fennmaradó hibaarányról szóló tanulmány áttekintése alapján ismét megállapítottuk: javulást lehetne elérni azt illetően, hogy az egyes tranzakciók hibabecslései tekintetében milyen fokú mérlegelést bízzanak az ellenőrökre. Emellett megállapításunk szerint megkétszereződött azoknak a tranzakcióknak a száma, amelyekre nézve a korábbi ellenőrzési munkák teljesnek ítélt megbízhatósága miatt nem végeztek tételes tesztelést (11). A fennmaradó hibaarányról (RER) szóló tanulmány célja azon hibák szintjének a mérése, amelyeket a kontrollok révén nem sikerült megelőzni, felderíteni, illetve korrigálni. A mintában szereplő tranzakciók 23,6 %-a (12) esetében a korábbi ellenőrzési munkák eredményeit teljes mértékben megbízhatónak ítélték, ezért a fennmaradó hibaarány ezeket a hibákat nem méri. Ha azonban túlzott mértékben hagyatkoznak mások ellenőrzéseire, az – a fennmaradó hibaarányt befolyásolva – a fennmaradó hibaarányról szóló tanulmány fő célkitűzésének megvalósulását is érintheti. |
| --- | --- |

9.17.

A DG ECHO éves tevékenységi jelentése

| 9.18. | A 2018. évi pénzügyi év tekintetében a DG ECHO 2018. évi éves tevékenységi jelentését vizsgáltuk meg. |
| --- | --- |

9.18.

| 9.19. | A DG ECHO becslése szerint kifizetéskor a 2018-ban elfogadott kiadásokon (1,8 milliárd euro) belül a kockázatosnak minősülő teljes összeg 12,5 millió euro volt (a 2018-ban elfogadott kiadások 0,69 %-a). Ebből a kockázatosnak minősülő teljes összegből a DG ECHO következő években elvégzett ellenőrzései nyomán becslés szerint 7,2 millió euro (57,8 %) kerül majd korrekcióra. A főigazgató emiatt kijelentette, hogy a főigazgatóság pénzügyi kitettsége a 2 %-os lényegességi küszöb alatt maradt. Tekintettel arra, hogy a TPK „Globális Európa” fejezete hibaszintjének becsléséhez nem áll rendelkezésünkre reprezentatív minta, nem tudjuk megítélni, hogy ez a kijelentés ellentmond-e ellenőrzési munkánk eredményeinek. Hozzá kell tennünk, hogy ellenőrzéseinknek csak elenyésző része (17 %) vonatkozik a DG ECHO hatáskörébe tartozó tranzakciókra. |
| --- | --- |

9.19.

| 9.20. | A DG ECHO korrekciós képessége kapcsán megállapítottuk, hogy – bár a főigazgatóság igyekezett kizárni a számításból a visszatéríttetett előfinanszírozási összegeket, a visszavont beszedési megbízásokat és a kamatbevételeket – a 2018. évi adat megbízhatóságát rontották a fel nem tárt hibák, és ez a főigazgatóság korrekciós képességének túlbecslését eredményezte. Noha e hiányosság mértékét nehéz számszerűsíteni, ez nincs hatással a főigazgató által nyújtott bizonyosságra. |
| --- | --- |

9.20.

A DG DEVCO éves tevékenységi jelentése és fennmaradó hibaarányról szóló tanulmánya

| 9.21. | A DG DEVCO 2018. évi éves tevékenységi jelentésére és fennmaradó hibaarányról szóló tanulmányára vonatkozó munkánkat részletesen a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünkben mutatjuk be (lásd: 28–37. bekezdés). |
| --- | --- |

9.21.

Következtetések és ajánlások

| 9.22. | A tranzakciókból álló mintát úgy terveztük meg, hogy a 2018. évi teljes költségvetési kiadásokról szóló vélemény kialakításában segítsen – nem pedig úgy, hogy az a TPK ezen fejezetére jellemző kiadásokra nézve reprezentatív legyen. A vizsgált tranzakciók száma nem volt elég a hibaszint megbecsléséhez, ezért a TPK ezen fejezetére nézve nem számítottunk hibaarányt (lásd: 9.6. bekezdés). A tranzakciók és a rendszerek vizsgálata azonban három olyan területre világított rá, amelyeken lenne lehetőség az előrelépésre. |
| --- | --- |

9.22.

Ajánlások

| 9.23. | A 2015. évi éves jelentésünkben (13) megfogalmazott három ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  9.2. melléklet
  mutatja be. A Bizottság két ajánlást maradéktalanul, egyet pedig részben hajtott végre. |
| --- | --- |

9.23.

| 9.24. | 2018-ra vonatkozó megállapításaink alapján a következőket javasoljuk a Bizottságnak: |
| --- | --- |

9.24.

9.1. ajánlás

2020-ig tegyen lépéseket a nemzetközi szervezetek arra vonatkozó kötelezettségének szigorúbb érvényesítésére, hogy az EUMSZ-ben előírt feladatainak ellátásához szükséges dokumentumokat, illetve információkat kérésre továbbítsák a Számvevőszéknek;

9.2. ajánlás

2020-ig tegyen lépéseket a DG NEAR által a fennmaradó hibaarány meghatározásához alkalmazott módszertan kiigazítására oly módon, hogy korlátozottabb mértékben alkalmazzák a korábbi ellenőrzésekre való hagyatkozásról szóló döntéseket, továbbá szorosan kövesse figyelemmel a módszertan alkalmazását;

9.3. ajánlás

vizsgálja felül a 2019. évi korrekciós képesség DG ECHO általi kiszámítását úgy, hogy a számításban a főigazgatóság ne vegye figyelembe a felhasználatlan előfinanszírozási összegek visszafizettetését.

2. rész – Teljesítmény

| 9.25. | Kiválasztottunk a mintánkban szereplő 15 lezárt tranzakciót és ezek esetében teljesítménnyel kapcsolatos szempontokat is értékeltünk. Ukrajnában, Algériában, Bosznia-Hercegovinában és Laoszban az uniós külképviseleteknél tett látogatások során helyszíni ellenőrzéseket is végeztünk. |
| --- | --- |

9.25.

| 9.26. | Minden projekt esetében megvizsgáltuk, hogy azok egyértelmű output- és végeredmény-mutatókat alkalmaznak-e. Ellenőriztük azt is, hogy sikerült-e megvalósítani a projektek outputcéljait, úgy a mennyiség és a minőség, mint a határidők tekintetében. Kiegészítő vizsgálatokat végeztünk a projektek elfogadott költségeit illetően annak ellenőrzésére, hogy azok megfeleltek-e a jóváhagyott árajánlatoknak. |
| --- | --- |

9.26.

| 9.27. | Valamennyi ellenőrzött projekt egyértelmű és releváns teljesítménymutatókkal rendelkezett. Logikai keretük jól felépített, outputjaik pedig reálisak és elérhetők voltak. Találtunk azonban egy problémát is, amely gyengítette az egyik projekt teljesítményét (lásd:
  9.6. háttérmagyarázat
  ).






  9.6. háttérmagyarázat


  A felkeresett projekteknél tapasztalt teljesítményproblémák






  Az általunk ellenőrzött intézményfejlesztési program célja a polgári védelmi és mentőegységek kapacitásának fejlesztése volt a Szerb Köztársaságban és Bosznia-Hercegovinában az árvizekkel összefüggő válságok elhárítása céljából.
  A képzési tevékenységekhez kapcsolódó outputcélokat csak részben érték el. A részvétel jóval alacsonyabb volt a tervezettnél (50 % alatti). Lássunk néhány példát:
  A műhelyfoglalkozásokat Brčkóban 20, Brodban 32 fő látogatta, míg a résztvevők tervezett száma eseményenként 60 fő volt.
  Egy közös demonstrációs gyakorlat helyett, amelyen a tervek szerint 50 főnek kellett volna részt vennie, végül egy valós adatokon alapuló gyakorlatot végeztek el 6 fő részvételével a vészhelyzeti kommunikáció témájában.
  Véleményünk szerint ezek az adatok a tervezés hiányosságaira utalnak: a logikai keret túlzottan optimista outputmutatókat jelölt ki. |
| --- | --- |

9.27.

9.6. háttérmagyarázat

A felkeresett projekteknél tapasztalt teljesítményproblémák

Az általunk ellenőrzött intézményfejlesztési program célja a polgári védelmi és mentőegységek kapacitásának fejlesztése volt a Szerb Köztársaságban és Bosznia-Hercegovinában az árvizekkel összefüggő válságok elhárítása céljából.

A képzési tevékenységekhez kapcsolódó outputcélokat csak részben érték el. A részvétel jóval alacsonyabb volt a tervezettnél (50 % alatti). Lássunk néhány példát:

A műhelyfoglalkozásokat Brčkóban 20, Brodban 32 fő látogatta, míg a résztvevők tervezett száma eseményenként 60 fő volt.

Egy közös demonstrációs gyakorlat helyett, amelyen a tervek szerint 50 főnek kellett volna részt vennie, végül egy valós adatokon alapuló gyakorlatot végeztek el 6 fő részvételével a vészhelyzeti kommunikáció témájában.

Véleményünk szerint ezek az adatok a tervezés hiányosságaira utalnak: a logikai keret túlzottan optimista outputmutatókat jelölt ki.

---

(1)  A kifizetések végleges folyósítása, a célzott bevételekkel együtt.

(2)  Többek között kivitelezési, árubeszerzési és szolgáltatásnyújtási szerződések, vissza nem térítendő támogatások, speciális hitelek, hitelgaranciák és pénzügyi támogatás, költségvetés-támogatás és a költségvetéshez nyújtott támogatás egyéb konkrét formái révén.

(3)  A DG NEAR és a DG DEVCO éves rendszerességgel végezteti a fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálatot, amely a főigazgatóságok egész felelősségi körére nézve felméri, hogy a hibák megelőzése, feltárása és korrigálása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan. A fennmaradó hibaarányra vonatkozó vizsgálat nem minősül bizonyosságot nyújtó szolgáltatásnak vagy ellenőrzésnek; alapja a RER-módszertan és az egyes főigazgatóságok által rendelkezésre bocsátott kézikönyvek.

(4)  A fennmaradó hibaarányról szóló tanulmányok vizsgálata alapján azt állapítottuk meg, hogy saját ellenőrzési munkánkkal összehasonlítva a DG DEVCO tanulmányát alátámasztó módszertan sokkal kevesebb (legfeljebb kilenc) helyszíni ellenőrzést ír elő. Ezenfelül mind a DG DEVCO, mind a DG NEAR fennmaradó hibaarányról szóló tanulmánya kisebb hatókörben engedélyezi a közbeszerzési eljárások vizsgálatát. A fennmaradó hibaarányról szóló tanulmányok eredményét ezért súlyoztuk, figyelembe véve a közbeszerzési szabályokkal szembeni szabályszerűségi hibák részarányát (a 2014 és 2017 közötti időszakban a SoA keretében a „Globális Európa” területre vonatkozóan tett megállapításaink alapján).

(5)  A mintában 19 a DG NEAR, 18 a DG DEVCO és 10 a DG ECHO által végrehajtott, valamint 11 egyéb tranzakció szerepel. A DG NEAR és a DG DEVCO főigazgatóságok fennmaradó hibaarányról szóló 2018. évi tanulmányai által lefedett alapsokaságunk (9 %) esetében számításainkhoz felhasználtuk e tanulmányok eredményeit.

(6)  A DG DEVCO éves tevékenységi jelentésével kapcsolatos munkánkat a 8., 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésünkben mutatjuk be részletesen.

(7)  Algéria, Ukrajna, Bosznia-Hercegovina és Laosz.

(8)  A partnerországok államháztartásának ellenőrzése nem tartozik a SoA-ellenőrzések hatókörébe. Több különjelentésünk is foglalkozott a költségvetés-támogatás eredményességével és hatékonyságával, a legfrissebbek a következők: 35/2016. sz. különjelentés: „Hogyan használják fel Szubszaharai-Afrika országai a hazai bevételeik hatékonyabb mozgósítására nyújtott költségvetés-támogatást?”; 32/2016. sz. különjelentés: „Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás” és 30/2016. sz. különjelentés: „A hondurasi kiemelt ágazatok számára nyújtott uniós támogatás eredményessége”.

(9)  A Számvevőszék dokumentumokhoz való hozzáférési jogát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke részletezi: „...a költségvetésből kifizetésben részesülő bármely természetes vagy jogi személy (...) a Számvevőszék kérésére [megküldi] a feladatai elvégzéséhez szükséges valamennyi dokumentumot vagy információt.”

(10)  Az Európai Számvevőszék 10/2018. sz. véleménye a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, 18. bekezdés.

(11)  2018-ban a szerződő fél 118, az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből (IPA), illetve az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközből (ENI) finanszírozott tranzakció (23,6 %) esetében teljes mértékben a korábbi ellenőrzésekre hagyatkozott, míg 2017-ben ez csak 57 (12,2 %), 2016-ban pedig 55 (13,0 %) tranzakció esetében történt így.

(12)  Az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből (IPA) és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközből (ENI) finanszírozott, illetve a kedvezményezett országok által végzett közvetett irányításban (IMBC) végrehajtott, összesen 501 tranzakcióból 118 volt azoknak a tranzakcióknak a száma, ahol teljes mértékben a korábbi ellenőrzésekre hagyatkoztak.

(13)  Azért a 2015. évi éves jelentést választottuk ki az idei hasznosulásvizsgálatunk céljára, mert azóta elegendő idő telt el ahhoz, hogy a Bizottság végre tudja hajtani ajánlásainkat.

9.1. MELLÉKLET

OPERATÍV KIADÁSOK KÜLKÉPVISELETENKÉNT, 2018

Image 60

Image 61

| Források: | Térképvázlat ©OpenStreetMap, a Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 licensz (CC BY-SA) alá tartozó adatközlők, valamint az Európai Számvevőszék, az Európai Unió 2018. évi konszolidált éves beszámolója alapján. |
| --- | --- |

Források:

9.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – „GLOBÁLIS EURÓPA”

| Tárgyév | A Számvevőszék ajánlásai | A hasznosulás számvevőszéki elemzése |
| --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult |
| 2015 | 1. ajánlás: A DG DEVCO és a DG NEAR javítsa a kedvezményezettek által megrendelt költségvizsgálatok minőségét azzal, hogy olyan új intézkedéseket vezet be, mint például minőségmátrix használata a kedvezményezett által megbízott ellenőr munkája minőségének ellenőrzéséhez, vagy az ellenőrrel kötött szerződés feltételeinek validálása. | | | | | X | |
| 2. ajánlás: A DG NEAR tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy az ikerintézményi eszközön keresztül történő finanszírozás megfeleljen a nonprofitszabálynak és tartsa be a gondos pénzgazdálkodás elvét. | X | | | | | |
| 3. ajánlás: A DG NEAR vizsgálja felül a fennmaradó hibaarány meghatározásának módszertanát, hogy statisztikailag pontos információt adjon a közvetett irányítású IPA-tranzakciók kifizetéseinél a kockázatosnak minősülő összegről. | X | | | | | |

Tárgyév

A Számvevőszék ajánlásai

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

2015

1. ajánlás: A DG DEVCO és a DG NEAR javítsa a kedvezményezettek által megrendelt költségvizsgálatok minőségét azzal, hogy olyan új intézkedéseket vezet be, mint például minőségmátrix használata a kedvezményezett által megbízott ellenőr munkája minőségének ellenőrzéséhez, vagy az ellenőrrel kötött szerződés feltételeinek validálása.

X

2. ajánlás: A DG NEAR tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy az ikerintézményi eszközön keresztül történő finanszírozás megfeleljen a nonprofitszabálynak és tartsa be a gondos pénzgazdálkodás elvét.

X

3. ajánlás: A DG NEAR vizsgálja felül a fennmaradó hibaarány meghatározásának módszertanát, hogy statisztikailag pontos információt adjon a közvetett irányítású IPA-tranzakciók kifizetéseinél a kockázatosnak minősülő összegről.

X

---

10. FEJEZET

Igazgatás

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 10.1–10.5. |
| --- | --- |

| A TPK-fejezet szerinti terület rövid leírása | 10.3. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 10.4–10.5. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 10.6–10.13. |
| --- | --- |

| Észrevételek a tranzakciók főmintájáról | 10.7–10.8. |
| --- | --- |

| Bizottság | 10.8. |
| --- | --- |

| Észrevételek a személyek és az épületek biztonságának javítását célzó közbeszerzési eljárásokról | 10.9–10.13. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek | 10.14. |
| --- | --- |

| Következtetés és ajánlások | 10.15–10.17. |
| --- | --- |

| Következtetés | 10.15. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 10.16–10.17. |
| --- | --- |

| 10.1. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Igazgatás |
| --- | --- |

10.1. melléklet –

| 10.2. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – Igazgatás |
| --- | --- |

10.2. melléklet –

Bevezetés

| 10.1. | Jelentésünk e fejezete a többéves pénzügyi keret (TPK) „Igazgatás” című fejezetére (1) vonatkozó megállapításainkat tartalmazza. A
  10.1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt az egyes intézmények és szervek által 2018-ban a TPK e fejezete kapcsán kiadott összegekről.






  10.1. háttérmagyarázat


  A TPK 5. fejezete (Igazgatás) – 2018. évi adatok lebontása







  Kifizetések lebontása:





  Kifizetések és az ellenőrzött sokaság:










  (1) | A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13. bekezdés). |
| --- | --- | --- |

10.1.

10.1. háttérmagyarázat

A TPK 5. fejezete (Igazgatás) – 2018. évi adatok lebontása

Kifizetések lebontása:

Image 62

Kifizetések és az ellenőrzött sokaság:

Image 63

(1)

A mögöttes tranzakciók harmonizált fogalommeghatározásával összhangban (részletesen lásd:
  1.1. melléklet
  , 13. bekezdés).

| Forrás: | Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója. |
| --- | --- |

Forrás:

Az Európai Unió 2018. évi konszolidált beszámolója.

| 10.2. | Az európai uniós ügynökségekről és egyéb szervekről (2), valamint az európai iskolákról (3) külön jelentést készítünk. Az Európai Központi Bank pénzügyi ellenőrzése nem tartozik a feladatkörünkbe. |
| --- | --- |

10.2.

A TPK-fejezet szerinti terület rövid leírása

| 10.3. | Igazgatási kiadások alatt a személyi ráfordítások – ezek az összes kiadás mintegy 60 %-át teszik ki –, valamint az épületekre, felszerelésekre, energiára, kommunikációra és informatikára fordított kiadások értendők. Sokéves tapasztalatunk szerint ez a kiadási terület alacsony kockázatú. |
| --- | --- |

10.3.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 10.4. | Az
  1.1. mellékletben
  ismertetett ellenőrzési megközelítés és módszerek alkalmazásával 2018-ban a következők vizsgálatát végeztük el a TPK 5. fejezete kapcsán:






  a) | egy 45 tranzakcióból álló minta az
  1.1. melléklet
  11) bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy a TPK e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen (lásd:
  10.1. háttérmagyarázat
  és 10.3. bekezdés). Célunk az volt, hogy hozzájáruljunk az átfogó megbízhatósági nyilatkozathoz (leírását lásd:
  1.1. melléklet
  ); |
| --- | --- | --- |

10.4.

a)

egy 45 tranzakcióból álló minta az
  1.1. melléklet
  11) bekezdésében leírtak szerint. A mintát úgy terveztük meg, hogy a TPK e fejezetére jellemző kiadások teljes körére nézve reprezentatív legyen (lásd:
  10.1. háttérmagyarázat
  és 10.3. bekezdés). Célunk az volt, hogy hozzájáruljunk az átfogó megbízhatósági nyilatkozathoz (leírását lásd:
  1.1. melléklet
  );

| b) | az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Bíróság által szervezett, a személyek és az épületek biztonságának javítását célzó közbeszerzési eljárások (4); |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Bíróság által szervezett, a személyek és az épületek biztonságának javítását célzó közbeszerzési eljárások (4);

| c) | valamennyi uniós intézménynek és szervnek – köztük az Európai Bizottság igazgatási kiadásokért elsősorban felelős főigazgatóságainak, illetve hivatalainak (5) – éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága és megközelítő összhangja a saját eredményeinkkel. |
| --- | --- |

c)

valamennyi uniós intézménynek és szervnek – köztük az Európai Bizottság igazgatási kiadásokért elsősorban felelős főigazgatóságainak, illetve hivatalainak (5) – éves tevékenységi jelentésében szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága és megközelítő összhangja a saját eredményeinkkel.

| 10.5. | Az Európai Számvevőszék saját kiadásait külső könyvvizsgáló ellenőrzi (6). A 2018. december 31-én záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásainkra vonatkozóan a külső könyvvizsgáló által végzett ellenőrzés eredményeit a 10.7. bekezdés mutatja be. |
| --- | --- |

10.5.

A tranzakciók szabályszerűsége

| 10.6. | A tranzakciótesztek eredményeiről a
  10.1. melléklet
  nyújt áttekintést. A 45 vizsgált tranzakcióból 13 (28,9 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített hibák alapján a becsült hibaszint a lényegességi küszöb alatt maradt. |
| --- | --- |

10.6.

Észrevételek a tranzakciók főmintájáról

| 10.7. | A 10.9–10.13. bekezdésben tárgyalt kérdéseken kívül nem találtunk konkrét problémákat a Parlament, a Tanács, a Bíróság, az Európai Számvevőszék (7), az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos, illetve az Európai Külügyi Szolgálat esetében. |
| --- | --- |

10.7.

Bizottság

| 10.8. | A korábbi éveknél nagyobb számú hiányosságot tártunk fel a belső kontrollal kapcsolatban az alkalmazottak családi támogatásainak kezelésében (8). Megjegyeztük elsősorban, hogy a PMO nem követte megfelelően nyomon a személyes akták pontos és időben történő aktualizálását annak biztosításához, hogy a bérek és juttatások kiszámítása helyes alapértékekkel történjen. Például: annak ellenére, hogy a családi juttatások rendszerének franciaországi reformja kellő publicitást kapott, a PMO nem frissítette a francia hatóságok által folyósított – és az uniós intézmények által fizetett juttatások összegéből levonandó – családi juttatások nyilvántartását (9). Megállapítottuk továbbá, hogy háztartási támogatás folyósítása esetén a házastárs éves jövedelmét csak négyévente ellenőrzik. Végezetül, a PMO nem ellenőrizte rendszeresen azon nyugdíjazott alkalmazottak lakóhelyét, akik esetében a nyugdíj összegét korrekciós együtthatóval igazítják ki. |
| --- | --- |

10.8.

Észrevételek a személyek és az épületek biztonságának javítását célzó közbeszerzési eljárásokról

| 10.9. | Az elmúlt évek terrorista támadásai miatt az intézmények szükségesnek vélték a személyek és az épületek védelmének hatékonyabbá tételét, és ez a probléma sürgős kezelést igényelt. Tizenhárom, az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Bíróság által 2015 és 2018 között ezen a területen szervezett közbeszerzési eljárást vizsgáltunk meg. |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | E vizsgálat során a következőkre összpontosítottunk: a szükségletek meghatározása, az alkalmazott közbeszerzési eljárás jellege, az eljárás egyes szakaszainak végrehajtása és a vállalkozók kiválasztása. A Parlament és a Bizottság által szervezett eljárások tekintetében hiányosságokat állapítottunk meg, amelyek a legtöbb esetben a szerződéskötés sürgős jellegéből eredtek. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | Konkrétan a biztonsággal kapcsolatos építési munkálatok beszerzéséhez a Parlament már érvényben lévő keretszerződéseket alkalmazott. A keretszerződések kialakítása lehetővé tette az intézmény számára, hogy az alvállalkozótól kapott egyedi árajánlat alapján az eredeti ártáblában nem szereplő munkálatokat is megrendelhessen. A Parlament az általunk megvizsgált négy eljárásból kettő esetében alkalmazta ezt a megoldást, ami miatt a munkálatokat nem feltétlenül a lehető legalacsonyabb áron sikerült megrendelni (10). |
| --- | --- |

10.11.

| 10.12. | Megállapítottuk, hogy a Bizottság a vizsgált öt esetből (11) kettőben tárgyalásos eljárás mellett döntött, noha a költségvetési rendelet kritériumai alapján erre nem lett volna lehetőség. Az első esetben a szerződés értékét kettéosztották, hogy lehetőség nyíljon videokamerás megfigyelő rendszerek tárgyalásos eljárás alapján történő beszerzésére, mivel az akkor hatályos jogszabályok közepes értékű szerződések esetében lehetővé tették ezt a megoldást (12). A második esetben a Bizottság a „rendkívüli sürgősségi” záradékot alkalmazva úgy kötött szerződést építési munkálatokra vonatkozóan, hogy ajánlati felhívás közzététele nélkül egyetlen pályázóval folytatott tárgyalásos eljárást (13). Mivel azonban a Bizottság csak hónapok elteltével indította el az eljárást, az intézmény nem tudta bizonyítani sem a rendkívüli sürgősség fennállását, sem azt, hogy nem lett volna lehetőség a standard eljárásokra érvényes határidők betartására. |
| --- | --- |

10.12.

| 10.13. | Továbbá a Bizottságnál ellenőrzött három eljárás esetében hiányosságokat észleltünk az értékelési folyamatban. Egy esetben a pályázó nem felelt meg az egyik kiírási minimumfeltételnek, másik két esetben pedig a Bizottság nem megfelelően ellenőrizte a kizárási és kiválasztási kritériumoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

10.13.

Éves tevékenységi jelentések és egyéb irányítási rendszerek

| 10.14. | Az általunk megvizsgált éves tevékenységi jelentések nem tártak fel lényeges hibaszintet, ami összhangban van saját ellenőrzési eredményeinkkel. |
| --- | --- |

10.14.

Következtetés és ajánlások

Következtetés

| 10.15. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy az „Igazgatás” fejezet kiadásait nem jellemzi lényeges hibaszint (lásd:
  10.1. melléklet
  ). |
| --- | --- |

10.15.

Ajánlások

| 10.16. | A 2015. évi éves jelentésünkben megfogalmazott négy ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  10.2. melléklet
  mutatja be. Három ajánlást nem vizsgáltunk, mivel 2018. évi ellenőrzési munkánk nem terjedt ki az ezekkel kapcsolatos tranzakciótípusokra. A másik ajánlással érintett intézmény azt néhány tekintetben megvalósította (lásd még: 10.8. bekezdés). |
| --- | --- |

10.16.

| 10.17. | Vizsgálatunk, valamint a 2018. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján a következő ajánlást tesszük: |
| --- | --- |

10.17.

10.1. ajánlás

A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül tökéletesítse a személyzeti szabályzatban meghatározott családi támogatások kezelésére szolgáló rendszereit azáltal, hogy gyakrabban ellenőrzi alkalmazottainak személyes helyzetét és szigorítja az egyéb forrásokból kapott támogatásokról szóló nyilatkozatok következetességi ellenőrzéseit, különösen ha valamely tagállam reformot hajt végre a családi támogatási rendszerén.

---

(1)  Ez az összes uniós intézmény és szerv igazgatási kiadásait, a nyugdíjakat és az európai iskoláknak folyósított kifizetéseket foglalja magában.

(2)  Az ügynökségekről és más szervekről szóló különálló éves jelentéseinket a Hivatalos Lapban tesszük közzé.

(3)  Az európai iskolákról közzétett külön éves jelentésünket az Európai Iskolák Igazgatótanácsának nyújtjuk be. A jelentést másolatban megküldjük az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak is.

(4)  Ellenőrzésünk keretében négy az Európai Parlament, egy a Tanács, öt a Bizottság és három a Bíróság által szervezett közbeszerzési eljárást vizsgáltunk meg. Ezeket az eljárásokat egyedi értékelés alapján választottuk ki.

(5)  Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság (HR), Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO), a brüsszeli és luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal (OIB és OIL) és Informatikai Főigazgatóság (DIGIT).

(6)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d’Entreprises (korlátolt felelősségű társaság, vállalati könyvvizsgáló).

(7)  A 10.5. bekezdésben említett, a pénzügyi kimutatásokról szóló külső könyvvizsgálói jelentésben adott vélemény szerint „a pénzügyi kimutatások valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2018. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményeiről, valamint a nettó eszközállomány változásairól”.

(8)  Lásd: a 2017. évi éves jelentés 10.12. bekezdése és a 2015. évi éves jelentés 9.12. bekezdése.

(9)  Az uniós tisztviselők személyzeti szabályzata 67. cikkének (2) bekezdése.

(10)  2017. évi éves jelentésünk 10.9. bekezdésében hasonló jellegű megállapításról számoltunk be.

(11)  Egy kis értékű, három közepes értékű, valamint egy a közbeszerzési irányelvben meghatározott küszöbértéket meghaladó értékű.

(12)  A 2016. évi költségvetési rendelet 136a. cikke (60 001 euro és 135 000 euro közötti érték).

(13)  A 2016. évi költségvetési rendelet 134. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

10.1. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – IGAZGATÁS

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes tranzakció: | 45 | 55 |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| Becsült hibaszint | Lényeges hibát nem tartalmaz | Lényeges hibát nem tartalmaz |

2018

2017

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció:

45

55

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

Lényeges hibát nem tartalmaz

Lényeges hibát nem tartalmaz

10.2. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – IGAZGATÁS

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése |
| --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó |
| A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult |
| 2015 | 1. ajánlás: az Európai Parlament tekintse át a képviselőcsoportok számára elkülönített költségvetési előirányzatok végrehajtására vonatkozó meglévő kontrollkeretrendszert. Ezenkívül az Európai Parlament nyújtson jobb iránymutatást a kiadások jóváhagyására és pénzügyi rendezésére és a kapcsolódó közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabálygyűjtemények alkalmazásának megerősített figyelemmel kísérése keretében (lásd: 9.11. bekezdés). | | | | | X |
| 2. ajánlás: az Európai Bizottság javítsa monitoringrendszereit annak biztosítása érdekében, hogy időben frissüljenek a munkatársak személyes helyzetére vonatkozó olyan adatok, amelyek hatással lehetnek a családi juttatások kiszámítására (lásd: 9.12. bekezdés). | | | X | | |
| 3. ajánlás: az EKSZ gondoskodjon az uniós külképviseleteken szerződtetett helyi alkalmazottak kiválasztására szolgáló eljárások minden lépésének megfelelő dokumentálásáról (lásd: 9.13. bekezdés). | | | | | X |
| 4. ajánlás: az EKSZ tökéletesítse az uniós külképviseleteken bonyolított, 60 000 euró alatti értékű szerződésekre vonatkozó közbeszerzések megtervezésére, koordinációjára és végrehajtására vonatkozó iránymutatásait (lásd: 9.14. bekezdés). | | | | | X |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

2015

1. ajánlás: az Európai Parlament tekintse át a képviselőcsoportok számára elkülönített költségvetési előirányzatok végrehajtására vonatkozó meglévő kontrollkeretrendszert. Ezenkívül az Európai Parlament nyújtson jobb iránymutatást a kiadások jóváhagyására és pénzügyi rendezésére és a kapcsolódó közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabálygyűjtemények alkalmazásának megerősített figyelemmel kísérése keretében (lásd: 9.11. bekezdés).

X

2. ajánlás: az Európai Bizottság javítsa monitoringrendszereit annak biztosítása érdekében, hogy időben frissüljenek a munkatársak személyes helyzetére vonatkozó olyan adatok, amelyek hatással lehetnek a családi juttatások kiszámítására (lásd: 9.12. bekezdés).

X

3. ajánlás: az EKSZ gondoskodjon az uniós külképviseleteken szerződtetett helyi alkalmazottak kiválasztására szolgáló eljárások minden lépésének megfelelő dokumentálásáról (lásd: 9.13. bekezdés).

X

4. ajánlás: az EKSZ tökéletesítse az uniós külképviseleteken bonyolított, 60 000 euró alatti értékű szerződésekre vonatkozó közbeszerzések megtervezésére, koordinációjára és végrehajtására vonatkozó iránymutatásait (lásd: 9.14. bekezdés).

X

---

A 2018. ÉVI PÉNZÜGYI ÉVRE VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÉVES JELENTÉSRE AZ INTÉZMÉNYEK ÁLTAL ADOTT VÁLASZOK

TARTALOMJEGYZÉK

| Az 1. fejezetre adott válaszok – | A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk |
| --- | --- |

Az 1. fejezetre adott válaszok –

| | A Bizottság válaszai | 209 |
| --- | --- | --- |

| A 2. fejezetre adott válaszok – | Költségvetési és pénzgazdálkodás |
| --- | --- |

A 2. fejezetre adott válaszok –

| | A Bizottság válaszai | 213 |
| --- | --- | --- |

| A 3. fejezetre adott válaszok – | Az uniós költségvetés révén elért eredmények |
| --- | --- |

A 3. fejezetre adott válaszok –

| | A Bizottság válaszai | 217 |
| --- | --- | --- |

| A 4. fejezetre adott válaszok – | Bevételek |
| --- | --- |

A 4. fejezetre adott válaszok –

| | A Bizottság válaszai | 245 |
| --- | --- | --- |

| Az 5. fejezetre adott válaszok – | Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért |
| --- | --- |

Az 5. fejezetre adott válaszok –

| | A Bizottság válaszai | 247 |
| --- | --- | --- |

| A 6. fejezetre adott válaszok – | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió |
| --- | --- |

A 6. fejezetre adott válaszok –

| | A Bizottság válaszai | 251 |
| --- | --- | --- |

| A 7. fejezetre adott válaszok – | Természeti erőforrások |
| --- | --- |

A 7. fejezetre adott válaszok –

| | A Bizottság válaszai | 259 |
| --- | --- | --- |

| A 8. fejezetre adott válaszok – | Biztonság és uniós polgárság |
| --- | --- |

A 8. fejezetre adott válaszok –

| | A Bizottság válaszai | 263 |
| --- | --- | --- |

| A 9. fejezetre adott válaszok – | Globális Európa |
| --- | --- |

A 9. fejezetre adott válaszok –

| | A Bizottság válaszai | 265 |
| --- | --- | --- |

| A 10. fejezetre adott válaszok – | Igazgatás |
| --- | --- |

A 10. fejezetre adott válaszok –

| | Az Európai Parlament válaszai | 267 |
| --- | --- | --- |

| | A Bizottság válaszai | 268 |
| --- | --- | --- |

1. fejezet – A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk

A Bizottság válaszai az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

A 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó ellenőrzési megállapítások

A tranzakciók szabályszerűsége

1.15. b) A Bizottság megelégedéssel veszi tudomásul, hogy folyamatosan javul az uniós költségvetés kiadásai jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítására létrehozott irányítási és kontrollrendszerek hatékonysága, valamint hogy a Számvevőszék megerősítése szerint a lényeges hibák bizonyos típusú kiadásokra korlátozódnak. Az átfogó hibaszint a 2017-et megelőző évekhez képest továbbra is alacsony.

1.16. Első franciabekezdés. A szabályok összetettségét illetően a Bizottság egyetért abban, hogy ez hozzájárul a nagyobb hibakockázathoz. Ezért folyamatosan a szabályok lehetséges mértékig történő egyszerűsítésén (lásd még a Bizottság 1.18. bekezdésre adott válaszát), valamint az olyan egyszerűbb teljesítési mechanizmusok használatán fáradozik, mint például az egyszerűsített költségelszámolási módszerek. A Bizottság soron következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatának egyik irányadó elve volt, hogy csökkenjenek a kedvezményezettek bürokratikus terhei, amely az Európai Számvevőszék ajánlásait is figyelembe vette.

Ezzel párhuzamosan a Bizottság ebben az évben különböző intézkedések, ülések és iránymutató feljegyzések révén folytatta a tagállamok valamennyi programhatóságának támogatását, hogy a hibákat sikeresebben előzzék meg és korrigálják, általánosabb jelleggel pedig, hogy erősítse az arra vonatkozó képességüket, hogy eleget tegyenek az aktuális programozási időszak rendelkezéseinek. Ezek az intézkedések különösen az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használata előnyben részesítésének, valamint a közbeszerzési eljárásokban a fokozott átláthatóság ösztönzésének szükségességére koncentráltak az aktualizált közbeszerzési cselekvési terv végrehajtását követően.

| 1.18. | A Bizottság elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az ellenőrzött kiadásoknak majdnem a fele lényeges hibától mentes. A lényeges hiba meghatározott típusú kiadásokra korlátozódik (költségtérítés-alapú kiadások). E kiadások tekintetében a Számvevőszék következtetései összhangban állnak a Bizottság 2018. évi éves irányítási és teljesítményjelentésében (AMPR) foglalt értékelésével. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | A Bizottság folyamatosan arra törekszik, hogy a hibakockázat csökkentése érdekében a programok tekintetében a lehető legegyszerűbb szabályokat javasolja. Egyúttal azonban ambiciózus célkitűzéseket kíván meghatározni a programok teljesítményének növelése és a támogatások célzottabban történő nyújtása érdekében, ami a szabályok bizonyos fokú összetettségét követelheti meg. A jogszerűséget és szabályszerűséget ezért egyensúlyba kell hozni a szakpolitikai célkitűzések elérésével, szem előtt tartva mindeközben a végrehajtási költségeket. Lásd még a Bizottság 1.16. bekezdésre adott válaszának első franciabekezdését. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.21. | A Mezőgazdaság területén a Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) által teljesített közvetlen kifizetések – amelyek e területen a kiadások 71,8 %-át teszik ki – lényeges hibától mentesek. A „Versenyképesség” területén a hibaszint a 2 %-os lényegességi küszöbnél van. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Lásd a Bizottság 1.21. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.24. | A „Versenyképesség” szakpolitikai területen belül a Bizottság megjegyzi, hogy a nem kutatási jellegű kiadásokat a Számvevőszék alacsonyabb kockázatúnak tekinti.
  A jogalkotási javaslatát kísérő pénzügyi kimutatásban kifejtettek szerint a Bizottság megerősíti a Horizont 2020-ra vonatkozó azon megítélését, miszerint figyelemmel a programtervezéssel és az ellenőrzési költségekkel összefüggésbe hozott eredendő kockázatokra, éves szinten reális egy 2 % és 5 % közötti hibakockázat. A Bizottság mindazonáltal arra törekszik, hogy a program lezárásakor a hibaszint a lehető legközelebb essen a 2 %-hoz. |
| --- | --- |

1.24.

A jogalkotási javaslatát kísérő pénzügyi kimutatásban kifejtettek szerint a Bizottság megerősíti a Horizont 2020-ra vonatkozó azon megítélését, miszerint figyelemmel a programtervezéssel és az ellenőrzési költségekkel összefüggésbe hozott eredendő kockázatokra, éves szinten reális egy 2 % és 5 % közötti hibakockázat. A Bizottság mindazonáltal arra törekszik, hogy a program lezárásakor a hibaszint a lehető legközelebb essen a 2 %-hoz.

| 1.25. | A „Kohézió” területén a Bizottság hangsúlyozza az ellenőrző hatóságok hibák felderítésére irányuló munkájának fontosságát. Ez jelentős pénzügyi korrekciókhoz vezetett mielőtt benyújtották a Bizottságnak a 2014-2020-as elszámolásokat, illetve lezárulhattak a 2007-2013-as programok.
  A Bizottság megjegyzi, hogy az alkalmazandó nemzeti vagy uniós szabályozás eltérő értelmezése befolyással volt a Számvevőszék által számított hibaarányra (lásd a Bizottság 6.14. bekezdésre adott válaszát).
  A Bizottság továbbra is szoros együttműködésben fog dolgozni az irányító és ellenőrző hatóságokkal különféle iránymutató feljegyzések, technikai egyeztetések és közös ellenőrzési eszközök útján annak biztosítása érdekében, hogy a fennmaradó hibaszint idővel a lényegességi szint alá csökkenjen.
  A Bizottság hangsúlyozza, hogy számos olyan operatív program van, amelyek tekintetében megszakítási és felfüggesztési eljárások vannak folyamatban cselekvési tervek végrehajtása céljából, a pénzügyi korrekciókat is ideértve. A Bizottság a szervezeti egységei éves tevékenységi jelentéseiben az azonosított hiányosságokról és megtett intézkedésekről átlátható módon tesz jelentést. |
| --- | --- |

1.25.

A Bizottság megjegyzi, hogy az alkalmazandó nemzeti vagy uniós szabályozás eltérő értelmezése befolyással volt a Számvevőszék által számított hibaarányra (lásd a Bizottság 6.14. bekezdésre adott válaszát).

A Bizottság továbbra is szoros együttműködésben fog dolgozni az irányító és ellenőrző hatóságokkal különféle iránymutató feljegyzések, technikai egyeztetések és közös ellenőrzési eszközök útján annak biztosítása érdekében, hogy a fennmaradó hibaszint idővel a lényegességi szint alá csökkenjen.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy számos olyan operatív program van, amelyek tekintetében megszakítási és felfüggesztési eljárások vannak folyamatban cselekvési tervek végrehajtása céljából, a pénzügyi korrekciókat is ideértve. A Bizottság a szervezeti egységei éves tevékenységi jelentéseiben az azonosított hiányosságokról és megtett intézkedésekről átlátható módon tesz jelentést.

| 1.26. | A „Mezőgazdaság” területén a Bizottság elégedett a Számvevőszék azon megállapításával, miszerint az EMGA közvetlen kifizetései – amelyek a természeti erőforrások címen történő kiadások 71,8 %-át vagy 41,6 milliárd eurót tesznek ki – lényeges hibától mentesek. E következtetés összhangban áll a Bizottság által a Mezőgazdasági Főigazgatóság (DG AGRI) 2018. évi éves tevékenységi jelentésében e kiadások tekintetében becsült hibaaránnyal. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | Az „Igazgatási kiadások” területén a Bizottság saját kontrollrendszerei szintén megerősítették, hogy e kiadások mentesek voltak a lényeges hibától. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Lásd a Bizottság 1.19. és 1.26. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.30. | A „Kohézió” területén a Bizottság nem osztja a Számvevőszék értékelését a kohéziós politika 2014–2020-as időszakát érintő 3 jelentős hiba és 2007–2013-as időszakát érintő 2 hiba tekintetében. Ez az alkalmazandó nemzeti vagy uniós szabályok eltérő értelmezésének eredménye, amely befolyással van a kiszámított hibaarányra. A Bizottság utal a vonatkozó, kohéziós politikáról szóló 2018. évi éves tevékenységi jelentésekben foglalt, a legrosszabb esetre vonatkozó forgatókönyvekre, amelyek megítélése szerint – figyelemmel azokra a hibákra, amelyekben egyetértenek – a hibaarányra adható észszerű becslést tükröznek.
  A Bizottság hangsúlyozza, hogy a megerősítést nyert hibák tekintetében elvégzi a szükséges nyomon követést, és megtesz minden általa szükségesnek látott intézkedést. |
| --- | --- |

1.30.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a megerősítést nyert hibák tekintetében elvégzi a szükséges nyomon követést, és megtesz minden általa szükségesnek látott intézkedést.

| 1.31. | A Bizottság megjegyzi, hogy a „Kohézió” területén az ellenőrző hatóságok a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogsértések többségét a Számvevőszék által vizsgált tranzakciókban azonosították. Ez azt mutatja, hogy az ellenőrző hatóságok nagyobb mértékben képesek felderíteni az ilyen típusú hibákat. A Bizottság mindazonáltal folytatja az annak biztosítására irányuló tevékenységét, hogy ezeket a problémákat az első szintű irányítási ellenőrzések felderítsék, különösen az aktualizált közbeszerzési cselekvési terve végrehajtása révén. |
| --- | --- |

1.31.

A Bizottság által nyújtott szabályszerűségi információk

| 1.33. | A Bizottság a legmagasabb szintű prioritásként kezeli az arról való gondoskodást, hogy az uniós költségvetést megfelelően irányítsák és védjék a hibákkal és csalásokkal szemben.

  A kötelezettségei teljesítése érdekében a Bizottság megbízható, átlátható és hatékony bizonyossági és elszámoltathatósági modellt, valamint erőteljes belső ellenőrzési keretrendszert hozott létre. E keretrendszeren belül – adott esetben a tagállamokkal és megbízott jogalanyokkal együttműködve – a Bizottság szervezeti egységei intézkedéseket hoznak a hibák, szabálytalanságok és csalások megelőzésére; és, ezek előfordulása esetén, fellépnek a helyzet orvoslása érdekében.
  A Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek megbízhatósági nyilatkozatai alapján (amelyek többek között kijelentik, hogy az éves tevékenységi jelentéseikben foglalt információk megbízható és valós képet nyújtanak) a biztosi testület politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért.
  A Bizottság átlátható módon tesz jelentést az irányítási és kontrollrendszerei által azonosított hiányosságokról. E hiányosságokat kiemelik a Bizottság szervezeti egységei által az éves tevékenységi jelentéseikben tett, valamint az éves irányítási és teljesítményjelentésben foglalt fenntartások. A Bizottság szervezeti egységei kötelesek cselekvési tervet kidolgozni arra vonatkozóan, hogy valamely fenntartás megfogalmazása esetén miként fogják kezelni az adott hiányosságot. |
| --- | --- |

1.33.

A kötelezettségei teljesítése érdekében a Bizottság megbízható, átlátható és hatékony bizonyossági és elszámoltathatósági modellt, valamint erőteljes belső ellenőrzési keretrendszert hozott létre. E keretrendszeren belül – adott esetben a tagállamokkal és megbízott jogalanyokkal együttműködve – a Bizottság szervezeti egységei intézkedéseket hoznak a hibák, szabálytalanságok és csalások megelőzésére; és, ezek előfordulása esetén, fellépnek a helyzet orvoslása érdekében.

A Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek megbízhatósági nyilatkozatai alapján (amelyek többek között kijelentik, hogy az éves tevékenységi jelentéseikben foglalt információk megbízható és valós képet nyújtanak) a biztosi testület politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért.

A Bizottság átlátható módon tesz jelentést az irányítási és kontrollrendszerei által azonosított hiányosságokról. E hiányosságokat kiemelik a Bizottság szervezeti egységei által az éves tevékenységi jelentéseikben tett, valamint az éves irányítási és teljesítményjelentésben foglalt fenntartások. A Bizottság szervezeti egységei kötelesek cselekvési tervet kidolgozni arra vonatkozóan, hogy valamely fenntartás megfogalmazása esetén miként fogják kezelni az adott hiányosságot.

| 1.34. | A megbízhatósági nyilatkozatot illetően a Bizottság ismét kijelenti, hogy támogatja a Számvevőszék által követett, a kohéziós politikára vonatkozó kísérleti megközelítést. Az átfogó bizonyossági keret közös és összehangolt értelmezése alapvető előfeltétele egy ilyen megközelítésnek, hogy biztosítani lehessen egy stabil beszámolási keretrendszert és egy erőteljes bizonyossági rendszert a tagállamok és a Bizottság részére egyaránt, valamint hogy lehetővé váljon az egységes ellenőrzés. A Bizottság készen áll arra, hogy folytassa az egyeztetést a Számvevőszékkel egy ilyen közös értelmezés elérése érdekében. |
| --- | --- |

1.34.

| 1.37. | Habár az uniós kiadások közös kontrollfunkciók hatálya alá tartoznak, az önálló kiadási programok a szakpolitikai területtől függően nagyon különbözőek lehetnek. Ezért a kontrollstratégiákat hozzá kell igazítani az eltérő irányítási módokhoz, szakpolitikai területekhez és/vagy a sajátos finanszírozási eljárásokhoz, valamint az ezekhez kapcsolódó kockázatokhoz. Ez a megközelítés lehetővé teszi a főigazgatóságok számára, hogy azonosítsák a kiadási programokat (azok meghatározott részeit) érintő hiányosságokat, és hogy e hiányosságok kezelése érdekében célzott intézkedéseket hozzanak. |
| --- | --- |

1.37.

1.10. háttérmagyarázat – A Bizottságnak a kifizetéskor felmerülő kockázatokra vonatkozó becslésének alapjául szolgáló információk

Második franciabekezdés: A 2018-as kiadásokra vonatkozó egyesített jelentéstételhez való hozzájárulás érdekében mindkét főigazgatóság, a REGIO és az EMPL egyaránt, a kifizetéskor és a lezáráskor felmerülő kockázatot a 2016–2017-es megerősített fennmaradó hibaarányokon alapuló legkonzervatívabb megközelítés alkalmazásával becsülte meg. A 2017–2018-as nem megerősített fennmaradó hibaarányokat csak abban az esetben használják, ha azok meghaladják a megerősített 2016–2017-es arányokat. A Bizottság kiemeli, hogy az éves tevékenységi jelentések aláírásakor a beszámolással érintett naptári évben bejelentett kiadást az időközi kifizetések 10 %-os visszatartása fedezi.

Negyedik franciabekezdés:
  A „Globális Európa” szakpolitikai területen a DG DEVCO és a DG NEAR főigazgatóságok fennmaradó hibaarányról szóló minden egyes tanulmánya megközelítőleg 500 tranzakciót magában foglaló reprezentatív mintán alapul. A Bizottság úgy véli, hogy a régi szerződések kizárása pontosabbá teszi a beszámolási év szempontjából jelentőséggel bíró kockázatokra vonatkozó becslést.

1.39. Második franciabekezdés. A Bizottság véleménye szerint az éves irányítási és teljesítményjelentésben bejelentett kifizetéskori kockázat valós képet nyújt a „Kohézió” címen 2018-ban teljesített adott kiadás jogszerűségét és szabályszerűségét fenyegető kockázatról, amely a Számvevőszék által ellenőrzött időszaktól különböző időszakkal kapcsolatos.

1.39. Harmadik franciabekezdés.
  A „Mezőgazdaság” szakpolitikai területen a Bizottság nagy megelégedéssel tapasztalja, hogy a Számvevőszék ellenőrzési következtetése összhangban áll az éves irányítási és teljesítményjelentésben és a DG AGRI főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében bejelentett kifizetéskori kockázattal. Ezek az alacsony hibaarányok (lásd a 7.35. bekezdést) megalapozott bizonyossággal alátámasztják a DG AGRI főigazgatójának megbízhatósági nyilatkozatát (lásd még a Bizottság 7.35. és 7.37. bekezdésre adott válaszait).

| 1.40. | A Bizottságnak az a célja, hogy a hibaszint a program életciklusának végén 2 % alatt legyen (lásd az éves irányítási és teljesítményjelentés 151–152. oldalát).
  Az Unió pénzügyi programjainak többéves jellege a hibák korrekcióját a kifizetések teljesítését követően is lehetővé teszi a programok lezárásáig terjedő évek folyamán. A Bizottság becslése szerint az összes jövőbeli korrekció a teljes vonatkozó 2018. évi kiadás 0,9 %-át fogja kitenni. Ezért, a becsült kifizetéskori kockázathoz képest, a lezáráskori kockázatot a teljes vonatkozó 2018. évi kiadás 0,8 %-ára becsülik. |
| --- | --- |

1.40.

Az Unió pénzügyi programjainak többéves jellege a hibák korrekcióját a kifizetések teljesítését követően is lehetővé teszi a programok lezárásáig terjedő évek folyamán. A Bizottság becslése szerint az összes jövőbeli korrekció a teljes vonatkozó 2018. évi kiadás 0,9 %-át fogja kitenni. Ezért, a becsült kifizetéskori kockázathoz képest, a lezáráskori kockázatot a teljes vonatkozó 2018. évi kiadás 0,8 %-ára becsülik.

| 1.41. | A jövőbeli korrekciókat közös módszertan szerint becsülik meg, azaz múltbéli átlagok alapján, amelyeket szükség szerint kiigazítanak, különösen azoknak az elemeknek a kiszűrése érdekében, amelyek többé nem relevánsak. Ennek erdményeképpen a becsült jövőbeli korrekciók konzervatívak és a Bizottság szervezeti egységeinek tényleges korrekciós képességét tükrözik. |
| --- | --- |

1.41.

Következtetések

| 1.49. | A Bizottság elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az ellenőrzött kiadásoknak majdnem a fele lényeges hibától mentes. A lényeges hiba meghatározott típusú kiadásokra korlátozódik (költségtérítés-alapú kiadások). Az átfogó hibaszint a 2017-et megelőző évekhez képest továbbra is alacsony. |
| --- | --- |

1.49.

2. fejezet – Költségvetési és pénzgazdálkodás

A Bizottság válaszai az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

Költségvetési gazdálkodás 2018-ban

| 2.8. | 2018-ban fontos gyorsítás történt a kohéziós szakpolitikai programok végrehajtása terén. A projekt kiválasztási arányok az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap tekintetében 2018 végén elérték a 76,6 %-ot, amely 4,2 százalékponttal magasabb 2007–2013-hoz képest az azonos referencia-időszakot nézve. A kiválasztási arány az ESZA/ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) tekintetében 2018 végén elérte a 70 %-ot, amely a Bizottság álláspontja szerint 2007–2013-hoz képest hasonló szinten van.
  2018-ban a megszavazott költségvetést teljeskörűen végrehajtották, a címzett bevételeket is beleértve.
  Az erőfeszítések tovább gyorsítják a gyakorlati végrehajtást. A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri azokat a programokat, amelyekről feltételezik, hogy kockázatnak vannak kitéve, hogy segítsen megelőzni a nem kellő mértékű forrásfelhasználást és a kötelezettségvállalások esetleges visszavonását. A helyzet javítása érdekében szoros párbeszéd folyik az érintett tagállammal. A Bizottság szolgálatai jelentős támogatást nyújtanak a tagállamoknak, ideértve a technikai segítségnyújtást és a szaktanácsadást is.
  Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott 2014–2020-as vidékfejlesztési programok végrehajtását nem érintik késések és továbbra is teljeskörűen működik. |
| --- | --- |

2.8.

2018-ban a megszavazott költségvetést teljeskörűen végrehajtották, a címzett bevételeket is beleértve.

Az erőfeszítések tovább gyorsítják a gyakorlati végrehajtást. A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri azokat a programokat, amelyekről feltételezik, hogy kockázatnak vannak kitéve, hogy segítsen megelőzni a nem kellő mértékű forrásfelhasználást és a kötelezettségvállalások esetleges visszavonását. A helyzet javítása érdekében szoros párbeszéd folyik az érintett tagállammal. A Bizottság szolgálatai jelentős támogatást nyújtanak a tagállamoknak, ideértve a technikai segítségnyújtást és a szaktanácsadást is.

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott 2014–2020-as vidékfejlesztési programok végrehajtását nem érintik késések és továbbra is teljeskörűen működik.

2.9–2.11. A Bizottság nem osztja a Számvevőszéknek a fel nem használt előfinanszírozás legfőbb indokára vonatkozó értékelését.

A kohéziós politikai alapok végrehajtása megmutatta, hogy 2014–20-as időszakra túl magasan határozták meg az előfinanszírozási arányokat. Ezért a fel nem használt éves előfinanszírozás összegei visszakerültek az uniós költségvetésbe.

Továbbá az n+3. automatikus visszavonási szabály társjogalkotók általi bevezetése (az n+2. szabály helyett) visszatartó hatással volt a költségvetés gyorsabb végrehajtására.

A 2021–2027-es időszak hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának és kellő időben történő végrehajtásának ösztönzése érdekében a Bizottság közös rendelkezések megállapításáról szóló rendeletre vonatkozó javaslata (COM(2018) 375) a jelenlegi n+3. automatikus visszavonási szabály helyett n+2. visszavonási szabályt tartalmaz. Ugyanezen okból az előfinanszírozás szintjét az alapokból nyújtott összes támogatás alapulvételével 0,5 %-os éves kifizetésre csökkentették

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot nem érintik a 2.9–2.11. bekezdések, mivel előfinanszírozást csak a programozási időszak első 3 évében, azaz 2014-től 2016-ig fizetnek (az 1306/2013/EU rendelet 35. cikkének (1) bekezdésével összhangban).

| 2.18. | Megkésett indulást követően, a kohéziós politikai programok végrehajtása jól halad. |
| --- | --- |

2.18.

2.19–2.21. A kifizetések következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó felső határaira irányuló javaslattételkor a Bizottság számításba veszi az adott időpontban a kifizetésekre vonatkozó becslések szempontjából releváns valamennyi fejleményt, ideértve az uniós költségvetés megelőző években történő tényleges végrehajtását és a 2021–2027-es időszakban várható szükségleteket.

E becslések szintén magukban foglalják a Bizottságnak a 2014–2020-as programok éves előfinanszírozási szintjének csökkentésére irányuló javaslatát, a 2020–2023-as időszak 3 %-áról 1 %-ra a 2021–2023-as évek tekintetében (lásd: COM(2018)614). E javaslatot a Tanácsnak még meg kell vitatnia.

Megkésett indulást követően, a kohéziós politikai programok végrehajtása jól halad. A Bizottság úgy véli, hogy a projekt kiválasztási arány a 2014–2020-as kohéziós politikai programok tekintetében 2018 decemberének végén – amint azt a 2.8. bekezdésre adott válaszában megjelölte – meghaladta a 2007–2013-as programozási időszak tekintetében egyenértékű időpontban fennálló arányt. Ezért a Bizottság véleménye szerint az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtása nem csúszott jobban, mint a korábbi többéves pénzügyi keret során.

A 2018. évi költségvetéssel kapcsolatos pénzgazdálkodási kérdések és a jövő

2.22. és 2.23. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret késői elfogadása és a közös rendelkezésekről szóló rendelet ebből következő késedelmes elfogadása (6 hónappal később mint a 2007–2013-as időszakra) miatt a 2014–2020-as kohéziós politikai programok végrehajtása késedelmesen kezdődött meg. Mindazonáltal 2018 óta a végrehajtás teljeskörűen működik.

A programozási időszakok közötti átfedés természetes velejárója az olyan többéves programoknak, amelyek n+2./n+3. automatikus visszavonási szabályt alkalmaznak.

A következő többéves pénzügyi keret kezdetén a nem elegendő kifizetési előirányzatokat illetően lásd a Bizottság 2.8. és 2.19–2.21. bekezdésre adott válaszát.

| 2.26. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés garanciákkal szembeni tényleges kitettségét nem egyetlen éves költségvetésnek kell viselnie. Az éves költségvetés által fedezett kitettség a tényleges kitettségnek csak egy hányada és egy részét likviditási tartalék védi (lásd még a 2.27. bekezdést). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.28. | A Bizottság rámutat, hogy az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) által végzett kockázatkezeléshez, amely alap feltörekvő piacokon és instabil országokban, a tagállamokban garantált műveletekhez képest magasabb kockázat mellett működik, a garanciákkal kapcsolatos technikai értékelésért felelős csoport (Guarantee Technical Assessment Group, GTAG) nyújt segítséget, melynek tagjai olyan kockázati szakértők, akiket a végrehajtó partnerként eljáró pénzügyi intézetek személyes alapon küldenek ki. |
| --- | --- |

2.28.

Következtetések és ajánlások

| 2.44. | A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret késői elfogadása és a közös rendelkezésekről szóló rendelet ezt követő késedelmes elfogadása miatt a 2014–2020-as kohéziós politikai programok végrehajtása késedelmesen kezdődött meg. Mindazonáltal 2018 óta a végrehajtás jól halad.
  A Bizottság szolgálatai jelentős támogatást nyújtanak a tagállamoknak a gyakorlati végrehajtás felgyorsítása érdekében.
  A Bizottság azt is kiemeli, hogy az EMVA által finanszírozott 2014–2020-as vidékfejlesztési programok végrehajtását nem érintik késések, és a végrehajtás továbbra is menetrendszerűen halad. |
| --- | --- |

2.44.

A Bizottság szolgálatai jelentős támogatást nyújtanak a tagállamoknak a gyakorlati végrehajtás felgyorsítása érdekében.

A Bizottság azt is kiemeli, hogy az EMVA által finanszírozott 2014–2020-as vidékfejlesztési programok végrehajtását nem érintik késések, és a végrehajtás továbbra is menetrendszerűen halad.

2.44. Első franciabekezdés. A kohéziós politikához tartozó alapok végrehajtása megmutatta, hogy a 2014–2020-as időszakra túl magasan határozták meg az előfinanszírozási arányokat. Ezért a fel nem használt éves előfinanszírozás összegei visszakerültek az uniós költségvetésbe.

Továbbá az n+3. automatikus kötelezettségvállalás-visszavonási szabály társjogalkotók általi bevezetésének (az n+2. szabály helyett) visszatartó hatása volt a költségvetés gyorsabb végrehajtására.

A 2021–2027-es időszak hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának és kellő időben történő végrehajtásának ösztönzése érdekében a Bizottság közös rendelkezések megállapításáról szóló rendeletre vonatkozó javaslata (COM(2018) 375) a jelenlegi n+3. automatikus visszavonási szabály helyett n+2. automatikus visszavonási szabályt tartalmaz. Ugyanezen okból az előfinanszírozás szintjét az alapokból nyújtott összes támogatás alapulvételével 0,5 %-os éves kifizetésre csökkentették.

2.44. Második franciabekezdés. A Bizottság következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata figyelemmel van arra, hogy a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék (GMP) nem vihető át a következő többéves pénzügyi keretbe.

2.44. Harmadik franciabekezdés. Megkésett indulást követően a kohéziós politikai programok végrehajtása jól halad. A Bizottság úgy véli, hogy a projekt kiválasztási arány a 2014–2020-as kohéziós politikai programok tekintetében 2018 decemberének végén – amint azt a 2.8. bekezdésre adott válaszában megjelölte – meghaladta a 2007–2013-as programozási időszak tekintetében egyenértékű időpontban fennálló arányt.

2.44. Negyedik franciabekezdés. A Bizottság javaslata a kifizetések felső határára a következő többéves pénzügyi keret kezdetekor számításba veszi a várható szükségleteket, valamint az azokra az évekre vonatkozó, a saját források felső határa által jelentett lehetséges korlátozásokat.

| 2.45. | Az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtása a korábbi évekhez képest 2018-ban tovább javult. 2018-ban a megszavazott költségvetés teljeskörű végrehajtását sikerült elérni. Lásd még a Bizottság 2.8. és 2.22. bekezdésre adott válaszait. |
| --- | --- |

2.45.

2.1. ajánlás (a kifizetési előirányzatok szintje)

| a) | A Bizottság a lehetséges mértékben elfogadja az ajánlást, figyelemmel a tagállamok által az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtásával kapcsolatban adott előrejelzések bizonytalanságára és pontosságára – amely a kifizetésekre vonatkozó átfogó becslések mögötti fő hajtóerő. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság a lehetséges mértékben elfogadja az ajánlást, figyelemmel a tagállamok által az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtásával kapcsolatban adott előrejelzések bizonytalanságára és pontosságára – amely a kifizetésekre vonatkozó átfogó becslések mögötti fő hajtóerő.

| b) | A Bizottság elfogadja az ajánlást.
  A Bizottság következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata a jövőbeli kiadási programok tekintetében ambiciózus és reális szintű kötelezettségvállalásokat irányoz elő. Ebben az összefüggésben a Bizottság a visszavonási szabály megváltoztatására is javaslatot tett.
  A Bizottság a 2020 utáni kifizetési igényekre vonatkozó legújabb előrejelzések alapján azt is javasolta, hogy a kifizetések éves felső határa igazodjon a várható szükségletekhez és a programok új generációjának végrehajtásához, valamint az előző pénzügyi keretekből fennálló kötelezettségvállalásokhoz. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata a jövőbeli kiadási programok tekintetében ambiciózus és reális szintű kötelezettségvállalásokat irányoz elő. Ebben az összefüggésben a Bizottság a visszavonási szabály megváltoztatására is javaslatot tett.

A Bizottság a 2020 utáni kifizetési igényekre vonatkozó legújabb előrejelzések alapján azt is javasolta, hogy a kifizetések éves felső határa igazodjon a várható szükségletekhez és a programok új generációjának végrehajtásához, valamint az előző pénzügyi keretekből fennálló kötelezettségvállalásokhoz.

| c) | A Bizottság elfogadja az ajánlást.
  A Bizottság a kohéziós politikára vonatkozó jogalkotási javaslatát már jóval a 2021–2027-es programozási időszak kezdetét megelőzően előterjesztette. Ezzel egyidejűleg hangsúlyozza, hogy a jogi keret elfogadása az Európai Parlament és a Tanács feladata. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság a kohéziós politikára vonatkozó jogalkotási javaslatát már jóval a 2021–2027-es programozási időszak kezdetét megelőzően előterjesztette. Ezzel egyidejűleg hangsúlyozza, hogy a jogi keret elfogadása az Európai Parlament és a Tanács feladata.

2.2. ajánlás (közös tartalékalap)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság továbbra is fogadja és figyelemmel kíséri a garantált kintlévőségeket, amelyeket a három garancialap fedez (az Európai Beruházási Bank külső hitelezési megbízatása (ELM), az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) és az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)), és továbbra is rendszeres jelentéseket küld a költségvetési hatóságnak összhangban a költségvetési rendelet rendelkezéseivel. A tényleges tartalékfeltöltési ráta módszertanát felhatalmazáson alapuló jogi aktus fogja szabályozni. Összhangban a költségvetési rendelettel e módszertant körültekintően fogják bevezetni (a költségvetési rendelet 213. cikkének (2) bekezdése), melynek során kellően odafigyelnek a globális tartalékfeltöltés létrehozásának kezdeti szakaszára.

2.3. ajánlás (az Európai Beruházási Bank Csoport (EBB csoport) által kezelt pénzügyi eszközök)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottság továbbra is részletes éves jelentést készít valamennyi pénzügyi eszköz vonatkozásában a költségvetési hatóságnak. E jelentés magában foglalja az EBB csoport által kezelt pénzügyi eszközök részére átutalt pénzeszközök teljes összegét és bontását.

3. fejezet – Az uniós költségvetés révén elért eredmények

A Bizottság válasza az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

Bevezetés

| 3.1. | A Bizottság elkötelezett az uniós költségvetés teljesítménymérési keretének javítása mellett. Erre a javulásra folyamatosan, de fokozatosan, különösen a következő többéves pénzügyi keret összefüggésében fog sor kerülni. Emellett szükségessé teszi az uniós költségvetést végrehajtó valamennyi egyéb szerv, különösen a tagállamok teljes mértékű elkötelezettségét.
  Az uniós költségvetés teljesítménymérési kerete három elemből áll:
  a) a programok jogalapjának részét képező mutatókkal kapcsolatos törvényileg kötelező jelentés, b) a program végrehajtásának nyomon követése a mennyiségi és minőségi információk jelentősen szélesebb körének felhasználásával, és c) a program teljesítményét felmérő rendszeres értékelések. A mutatók tájékoztatással szolgálnak azokat a területeket illetően, amelyekre kiemelt figyelmet kell fordítani annak vizsgálatakor, hogy esetlegesen mely programok teljesítményével kapcsolatban merülhetnek fel aggályok, a további mennyiségi és minőségi információkra pedig annak megértéséhez van szükség, hogy ténylegesen léteznek-e aggályok, melyek ezek, és miként mérsékelhetők. |
| --- | --- |

3.1.

Az uniós költségvetés teljesítménymérési kerete három elemből áll:
  a) a programok jogalapjának részét képező mutatókkal kapcsolatos törvényileg kötelező jelentés, b) a program végrehajtásának nyomon követése a mennyiségi és minőségi információk jelentősen szélesebb körének felhasználásával, és c) a program teljesítményét felmérő rendszeres értékelések. A mutatók tájékoztatással szolgálnak azokat a területeket illetően, amelyekre kiemelt figyelmet kell fordítani annak vizsgálatakor, hogy esetlegesen mely programok teljesítményével kapcsolatban merülhetnek fel aggályok, a további mennyiségi és minőségi információkra pedig annak megértéséhez van szükség, hogy ténylegesen léteznek-e aggályok, melyek ezek, és miként mérsékelhetők.

1. rész – Mire következtethetünk az uniós költségvetés teljesítménymutatóiból?

| 3.3. | A mutatók kiválasztásának módját a program teljesítményértékelését kísérő „Módszertani feljegyzés” ismerteti: „A mutatók kiválasztása a relevanciához, az adatok rendelkezésre állásához stb. hasonló bizonyos kritériumok alapján történt.” |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A Bizottság elismeri, hogy a programindokolások olvasóbarátabbá tehetők, és már dolgozik ezen, de hangsúlyozza, hogy a bennük található nagy mennyiségű információ – például a program költségvetési rendelet 41. cikke (3) bekezdésének h) pontjában meghatározott célkitűzéseinek elérése terén tett előrelépések – természeténél fogva szakembereknek szól. A Bizottság éppen ezért kezdte meg a teljesítményértékelés közzétételét, amely olvasóbarátabb módon foglalja össze a program teljesítményére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.6. | A Bizottság teljes mértékben elkötelezett a magas színvonalú teljesítményadatok gyűjtése, elemzése, közzététele és az ilyen információkra alapuló fellépések mellett. A mutatókon alapuló teljesítményjelentés jelenlegi állapotának jobb megértése érdekében a Bizottság elvégezte a kiadási programokkal kapcsolatban 2019 márciusában rendelkezésre álló és a 2020. évi költségvetési tervezetet kísérő programindokolásokban közzétett valamennyi teljesítményadat belső elemzését.
  Emellett az uniós költségvetés teljesítménymérési kerete több elemre alapul. Az előrelépések teljesítménymutatókon alapuló nyomon követése az egyik fontos alkotóelem. A kiválasztott mutatókkal kapcsolatos előrelépések ugyanakkor nem nyújtanak átfogó képet, és ezek alapján nem lehet határozott következtetéseket levonni a program teljesítményét illetően. Ahogy az Európai Számvevőszék a 3.8. bekezdésben rámutat, az elért eredményekhez hasonló minőségi információk kiegészítik a mutatókra vonatkozó információkat, és teljesebb képet festenek a teljesítményről, többek között és különösen a mutatók hiánya vagy az alapérték frissítése esetén. |
| --- | --- |

3.6.

Emellett az uniós költségvetés teljesítménymérési kerete több elemre alapul. Az előrelépések teljesítménymutatókon alapuló nyomon követése az egyik fontos alkotóelem. A kiválasztott mutatókkal kapcsolatos előrelépések ugyanakkor nem nyújtanak átfogó képet, és ezek alapján nem lehet határozott következtetéseket levonni a program teljesítményét illetően. Ahogy az Európai Számvevőszék a 3.8. bekezdésben rámutat, az elért eredményekhez hasonló minőségi információk kiegészítik a mutatókra vonatkozó információkat, és teljesebb képet festenek a teljesítményről, többek között és különösen a mutatók hiánya vagy az alapérték frissítése esetén.

A. szakasz – A mutatók alapján jelentős eltérések vannak az elért eredmények terén és összességében mérsékelt az előrehaladás

| 3.7. | Az uniós költségvetés jelenlegi teljesítménymérési keretét az OECD (1)
  a legjobbnak választotta. A Bizottság elismeri, hogy minden teljesítménymérési keret folyamatos fejlesztésre szorul, és folytatja a rendszer fejlesztésére irányuló munkát, például a pénzügyi programok következő generációjára vonatkozó bizottsági javaslatok révén. Az adatgyűjtéssel és -továbbítással kapcsolatban számos kihívással kell szembenézni, különösen a megosztott irányítású programok esetében. Ezen és egyéb tényezők, többek között a programok többéves jellege miatt az uniós költségvetéssel kapcsolatos teljesítményjelentés elkészítése nagy kihívást jelentő feladat. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A Bizottság elkötelezett az uniós költségvetés teljesítményére vonatkozó magas színvonalú és megbízható jelentések készítése mellett. Ennek érdekében a Bizottság a tagállamoktól és egyéb forrásokból származó adatokra támaszkodik. A központi szolgálatok utasításainak értelmében a Bizottság szolgálatai minden egyes programra vonatkozóan kötelesek átfogó teljesítményadatokat szolgáltatni, és biztosítaniuk kell az átadott információk minőségét és megbízhatóságát.
  A teljesítménymutatók forrásait rendszeresen közzéteszik az éves tevékenységi jelentésekben. Emellett a 2018-as éves tevékenységi jelentésekhez nyújtott utasítások előírták a kockázatkezelésért és belső kontrollért felelős igazgatók számára, hogy tegyenek nyilatkozatot arra vonatkozóan, miszerint az éves tevékenységi jelentések mindkét, azaz 1. és 2. részében szereplő információk megbízhatóak, teljes körűek és pontosak voltak. |
| --- | --- |

3.8.

A teljesítménymutatók forrásait rendszeresen közzéteszik az éves tevékenységi jelentésekben. Emellett a 2018-as éves tevékenységi jelentésekhez nyújtott utasítások előírták a kockázatkezelésért és belső kontrollért felelős igazgatók számára, hogy tegyenek nyilatkozatot arra vonatkozóan, miszerint az éves tevékenységi jelentések mindkét, azaz 1. és 2. részében szereplő információk megbízhatóak, teljes körűek és pontosak voltak.

3.9. Második franciabekezdés. A Bizottság az Európai Számvevőszák által végzett értékeléssel kapcsolatban megjegyzi, hogy az előrehaladás számítása általában jobban jelzi az elért eredményeket, amikor egy alapértéket vesznek kiindulási pontnak. Ugyanakkor a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben nem minden programhoz határoztak meg számszerű alapértékeket, ezért az összehasonlíthatóság érdekében született meg a teljes előrehaladás számítására vonatkozó döntés.

A Bizottság álláspontja szerint az Európai Regionális Fejlesztési Alaphoz (ERFA) és a Kohéziós Alaphoz (KA) hasonló beruházási programok esetében a tényleges végrehajtási számadatok mellett jogszerű az – eldöntött projekteken alapuló – előrejelzések használata. Ezek tájékoztatással szolgálnak, és lehetővé teszik a szakemberek és döntéshozók számára, hogy a végrehajtás előrehaladására, következésképpen pedig a rendszer egészére vonatkozó következtetéseket vonjanak le a kitűzött célok elérése érdekében.

| 3.10. | A Bizottság álláspontja szerint a teljesítménymutatók programok és fejezetek szerinti összegzésének megvannak a maga korlátai. A Bizottság szándékosan nem számította ki a célértéktől való távolság programonkénti átlagát. Egyetlen számadat nem képes hiánytalanul átadni azt az összetettséget, amit több tízmilliárd euro elköltése jelent. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A Bizottság elkötelezett az adatok gyűjtésének és rendelkezésre állásának javítása mellett, különösen a megosztott irányítású programok esetében, mivel jelenleg ezeknél tapasztalhatók a legnagyobb késések. Ennek érdekében a Bizottság 2018 májusában kéthavi jelentéstételi ciklust javasolt a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló COM(2018) 375 javaslat 37. cikkének (1) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | A teljesítmény az esetek többségében időben nem lineáris, hanem csak lassan növekszik a végrehajtás során. Ezért arra lehet számítani, hogy az alapértékhez viszonyított előrehaladás az esetek többségében elmarad az Európai Számvevőszék által megállapított lineáris százalékértékektől. Az elért előrehaladásnak a végrehajtásban beálló késedelmeket is figyelembe kell vennie. Ezt szem előtt tartva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alapértékhez viszonyított előrehaladás általánosságban megfelelő ütemű. A Bizottság ugyanakkor egyetért azzal, hogy szükség van a végrehajtás előrehaladásának gondos nyomon követésére, valamint hiányosságok esetén meg kell hozni a szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.12.

1A. alfejezet: A mutatók alapján az Erasmus+ és az ESBA esetében megfelelő, a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz esetében mérsékelt előrehaladás történt

3.13. Első franciabekezdés. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a program teljesítményértékeléséhez használt mutatók kiválasztása különösen az adatok relevanciáján és rendelkezésre állásán, nem pedig a mutató kapott értékén alapult. Valójában minden alfejezet tekintetében vannak olyan esetek a jelentésben, amikor az előrehaladás programindokolásokra alapuló számításával jobb eredmények kaphatók, mint a program teljesítményértékelésére alapuló számítással. A Bizottság egyetért azzal, hogy a továbbiakban az elemzésnek részletesebbnek kell lennie, és az alapul szolgáló feltételezéseket pontosabban meg kell jelölni.

3.13. Második franciabekezdés. A program 2019-es teljesítményértékelésében jelentős erőfeszítéseket tettek az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre vonatkozó adatok bejelentésének javítására. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz nagy és hosszú távú infrastrukturális projekteket, illetve olyan projekteket finanszíroz, amelyeket hálózatban kell koordinálni. Ezek a projektek sok esetben egymást követő pénzügyi keretek során valósulnak meg, és a projekt elindítása, illetve a teljesítmény méréséhez szükséges adatok rendelkezésre állása között jelentős idő telhet el. Az eszköz fenntartására irányuló bizottsági javaslat nagyobb hangsúlyt fektetett a teljesítménymérési keretre azáltal, hogy „a program előrehaladásának értékelése (...) és eredményeinek terjesztése érdekében átlátható, elszámoltatható és megfelelő nyomonkövetési és jelentéstételi intézkedéseket” ír elő.

3.13. Harmadik franciabekezdés. A program teljesítményértékelésében a Bizottság egyértelműen megállapította, hogy az Erasmus+ program teljesítménye hasonló a 2017-es évhez. A program jó úton halad a 2020-ig kitűzött célok elérése felé.

3.13. Negyedik franciabekezdés. A Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) eredeti célkitűzése 315 milliárd eurónyi beruházás mozgósítása volt 2018 júliusáig. 2017. december 30-án hatályba lépett az ESBA kiterjesztéséről és továbbfejlesztéséről szóló rendelet (az ESBA 2.0 rendelet). Ez a rendelet az ESBA időtartamát 2020 végéig hosszabbította meg, beruházási célkitűzését pedig 500 milliárd euróra növelte. Elrendelte, hogy a beruházások ESBA általi támogatásának lehetővé tételéhez szükséges uniós garancia csak 2018 júliusától (azaz a kezdeti időszak után) növekszik 16 milliárd euróról 26 milliárd euróra. Következésképpen 2017 végén az ESBA eredményeit összevetették a 315 milliárd eurós kezdeti beruházási célkitűzéssel.

1B. alfejezet: A mutatók a késői kezdés miatt viszonylag kis mértékű előrelépést mutatnak a „Kohézió” esetében

| 3.14. | Az – eldöntött folyamatban lévő projekteken alapuló – előrejelzések alapvető fontosságú információk a végrehajtás nyomon követésének szempontjából. A tényleges végrehajtásra vonatkozó adatok mellett betekintést nyújtanak a tervezett projektekbe, amely a kohézióhoz hasonló jelentős beruházásokat igénylő és hosszú átfutási idejű politikák végrehajtása során valószínűleg a legfontosabb információ. |
| --- | --- |

3.14.

2. fejezet: A mutatók alapján a „Természeti erőforrások” területén fellépő legtöbb kiadás tekintetében nem lehetett meghatározni az előrehaladást

| 3.15. | A Bizottság megjegyzi, hogy éves jellegéből adódóan az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap kevésbé megfelelő a többéves célkitűzésekhez. Ennek ellenére folyamatban van az olyan eszközök és mérőszámok kidolgozására irányuló munka, amelyek az erre az alapra vonatkozó adatok vonatkozásában is lehetővé teszik a középtávú teljesítményjelentést. |
| --- | --- |

3.15.

3.15. Első franciabekezdés. A Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Számvevőszék által alkalmazott módszer (a 3.9. bekezdés és a 3.1. háttérmagyarázatban bemutatva) használatával csak a 27 mutató egyikének tekintetében van lehetőség az alapértékhez viszonyított előrehaladás kiszámítására.

Ugyanakkor a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alapértékhez viszonyított előrehaladás mind a 27 mutató esetében értékelhető. Így a kiválasztott mutatók lehetővé teszik az előrehaladás nyomon követését.

A programindokolásban szereplő 27 mutató átfogó elemzésének figyelembe kell vennie a mezőgazdasági ágazat konkrét realitását és az EMGA-kiadásokat.

3. fejezet: A „Biztonság és uniós polgárság” fejezet mutatói alapján két program előrehaladása jó, egy programé mérsékelt, egy program pedig lemaradásban van

| 3.17. | A Bizottság megjegyzi, hogy az Élelmiszer- és takarmányprogram teljesítményének értékelésekor figyelembe kell venni az állat- és növénybetegségek kitörésének kiszámíthatatlanságát. Valamennyi munkaprogram elfogadására és végrehajtására az előírásoknak megfelelően került sor. |
| --- | --- |

3.17.

4. fejezet: A mutatók általánosságban véve elfogadható előrelépést mutatnak a „Globális Európa” keretében indított programok terén

| 3.19. | A fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz mutatóinak és célkitűzéseinek meghatározására használt módszert az EU felülvizsgált fejlesztési és együttműködési eredménykerete (SWD(2018) 444) mutatja be. |
| --- | --- |

3.19.

Különleges eszközök: Nincs elegendő információ az elért előrehaladásról

3.20. Első franciabekezdés. A Bizottság megjegyzi, hogy a mutató csak azokat a katasztrófákat veszi figyelembe, amelyek eleget tesznek a támogathatósági kritériumoknak. A 2017-ben bekövetkezett további 6 eseményre vonatkozóan még folyt a vizsgálat, ezért ezeket nem vették figyelembe a számításban, mert még nem volt egyértelmű, hogy eleget tesznek-e a támogathatósági kritériumoknak. Végezetül 2017-ben a 10 kérelem közül kettőt elutasítottak (murciai áradások és Donana tűzvész).

B. szakasz – A mutatók nem mindig adtak jó képet a tényleges előrehaladásról

| 3.21. | A „Sok mutatót rosszul választottak ki” alcím tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy az uniós pénzügyi programok teljesítménymutatóit az adott programok alapjául szolgáló jogi aktusok határozzák meg. A mutatókat az Európai Parlament és a Tanács közötti tárgyalások során választják ki a Bizottság javaslatai alapján. A Bizottság köteles rendszeresen jelentést készíteni a jogszabályban meghatározott valamennyi mutató tekintetében. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Az input-/outputmutatók nagy száma nem jelenti azt, hogy a mutatókat rosszul választották ki. A Bizottság egyetért azzal, hogy az eredmény- és hatásmutatók megfelelőbbek a teljesítmény méréséhez. Ugyanakkor, különösen a jelentős beruházásokat igénylő és hosszú átfutási idejű projektek esetében az előrehaladással kapcsolatos jelentéshez szükség van a kimeneteli mutatókra. Ezért azon az állásponton vagyunk, hogy egyensúlyra van szükség a különböző mutatótípusok között, és ennek az egyensúlynak programspecifikusnak kell lennie. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az input- és outputmutatók 60 %-os aránya nem feltétlenül korlátozza a nyújtott információk hasznosságát. A Bizottság egyetért azzal, hogy a különböző típusú mutatóknak egyensúlyban kell lenniük, a megfelelő egyensúly azonban eltérő lehet a különböző programok esetében. Az uniós költségvetés teljesítménymérési kerete emellett egy strukturált (időközi és utólagos) értékelési rendszert foglal magában a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások szerint, konkrétan az egyes programok különböző hatásai közötti különbségtétel érdekében. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | A Bizottság megjegyzi, hogy túlságosan nehéz az olyan hatásmutatók kiválasztása, amelyeket kizárólag a program közvetlen hatásai befolyásolnak. Bármilyen átfogóbb eredmény- vagy kimeneteli mutatót elkerülhetetlenül befolyásolni fog számos tényező, amelyek csupán egyike az adott program. A Bizottság célja ezért egy sor olyan mutató használata, amelyek a lehető legmegfelelőbb képet adják a programok teljesítményéről, ez azonban olykor nagy kihívást támaszt, többek között a programok jellegéből adódóan.

  Ugyanakkor erőfeszítéseket tettek, különösen a 2020 utáni többéves pénzügyi keret mutatóinak tekintetében, a programokról legjobb képet adó eredmény- és hatásmutatók kiválasztása érdekében. A Bizottság emellett megjegyzi, hogy az uniós kiadási programok hatásai csak a megfelelő ellenőrzési változókat alkalmazó teljes körű értékelésben válnak nyilvánvalóvá. |
| --- | --- |

3.24.

Ugyanakkor erőfeszítéseket tettek, különösen a 2020 utáni többéves pénzügyi keret mutatóinak tekintetében, a programokról legjobb képet adó eredmény- és hatásmutatók kiválasztása érdekében. A Bizottság emellett megjegyzi, hogy az uniós kiadási programok hatásai csak a megfelelő ellenőrzési változókat alkalmazó teljes körű értékelésben válnak nyilvánvalóvá.

| 3.25. | A 3.2. táblázat tekintetében a Bizottság egyetért azzal, hogy bizonyos esetekben a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó mutatók és az uniós finanszírozású humanitárius fellépések között csak közvetett kapcsolat áll fenn, illetve a mutató értékét számos külső tényező befolyásolja. Ezért a többéves pénzügyi keret összefüggésében erőfeszítéseket fog tenni az uniós humanitárius fellépésekre vonatkozó mutatók relevanciájának fokozása, azaz a mutatók, illetve a kiadások és célkitűzések közötti nyilvánvalóbb kapcsolatok biztosítása érdekében.

  Az EMGA tekintetében a hatékony irányítási és kontrollrendszerek szintén alapvető fontosságúak annak biztosítása szempontjából, hogy a programok végrehajtásának módja a célkitűzések eléréséhez vezet. Ezért a programindokolásban szükség van egy olyan mutatóra, ami a kiadás ellenőrzésének mértékét jelzi. |
| --- | --- |

3.25.

Az EMGA tekintetében a hatékony irányítási és kontrollrendszerek szintén alapvető fontosságúak annak biztosítása szempontjából, hogy a programok végrehajtásának módja a célkitűzések eléréséhez vezet. Ezért a programindokolásban szükség van egy olyan mutatóra, ami a kiadás ellenőrzésének mértékét jelzi.

| 3.26. | A Bizottság elismeri, hogy a programindokolások felépítésükből adódóan nem kapcsolják hozzá egyértelműen az egyedi célkitűzéseket az általános célkitűzéshez. Ugyanakkor a 2020 utáni kiadási programokhoz egy világos hierarchikus struktúrát dolgoztak ki, amely az egyedi célkitűzéseket az általános célkitűzésekhez, a mutatókat pedig az egyedi célkitűzésekhez kapcsolja. Emellett a költségvetési nómenklatúrát is felülvizsgálják, és az egyedi célkitűzések mentén strukturálják. Ezek az intézkedések a költségvetés teljesítményére vonatkozó bizottsági dokumentumok felépítését és felhasználóbarát jellegét egyaránt jelentős mértékben javítani fogják. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | A célkitűzések valamennyi szempontjára kiterjedő mutatók kimerítő listája és a felhasznált erőforrások között mindig kompromisszumra van szükség. |
| --- | --- |

3.27.

3.27. Második franciabekezdés. A fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz célkitűzései jellegükből adódóan rendkívül széles körűek, amelyeket korlátozott számú mutató nem képes felölelni. Mindazonáltal az éghajlatváltozáshoz és a környezethez kapcsolódó fellépéseket évente ellenőrzik az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottsága (DAC) által kidolgozott riói mutatók segítségével.

| 3.28. | A fentiekben foglaltaknak megfelelően a Bizottság – többek között a tagállamokra és egyéb adatszolgáltató szervezetekre támaszkodva – folyamatosan fejleszti a teljesítményjelentését. A 2019 márciusában rendelkezésre álló adathalmazra vonatkozó elemzésében a Bizottság megállapította, hogy a mutatók 63 %-a adatpontokból, alapértékből és célértékből álló „teljes körű teljesítményadatokat” nyújt, és a Bizottság ezt elfogadható aránynak tartja. A 2020 utáni kiadási programok teljesítménymérési keretének tekintetében a Bizottság egy átfogó projektet indított el, amelynek célja annak biztosítása, hogy az ilyen mögöttes teljesítményadatokat következetes módon és egy elfogadott ütemtervnek megfelelően meghatározzák a programokhoz. |
| --- | --- |

3.28.

3.28. Negyedik franciabekezdés. A Bizottság megjegyzi, hogy bizonyos esetekben a hivatalos statisztikai adatok aktualizálásakor az alapérték is megváltozik.

| 3.29. | A Bizottság álláspontja szerint az EMGA esetében a kiválasztott mutatók lehetővé teszik az előrehaladás értékelését (lásd a Bizottság válaszát a 3.15. bekezdés 1. franciabekezdésére).
  A Bizottság ugyanakkor elkötelezett az EMGA, a Horizont 2020 és az EUSZA teljesítményére vonatkozó jelentések folyamatos fejlesztése mellett, különösen a következő többéves pénzügyi keret időszakában, amelyre vonatkozóan megerősített nyomonkövetési rendelkezéseket és észszerűsített mutatókat javasol az értékelésekből levont tanulságok alapján. |
| --- | --- |

3.29.

A Bizottság ugyanakkor elkötelezett az EMGA, a Horizont 2020 és az EUSZA teljesítményére vonatkozó jelentések folyamatos fejlesztése mellett, különösen a következő többéves pénzügyi keret időszakában, amelyre vonatkozóan megerősített nyomonkövetési rendelkezéseket és észszerűsített mutatókat javasol az értékelésekből levont tanulságok alapján.

| 3.30. | Az Európai Számvevőszék által említett esetekre vonatkozóan a Bizottság elismeri az éves részcélok meghatározásának fontosságát a teljesítmény nyomon követésének szempontjából. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a 2014–2020-as ciklus egyes programjai nem rendelkeznek ilyen részcélokkal, vagy – megosztott irányítás esetében – a tagállami hatóságok nem biztosítanak elegendő információt a jelentett értékekről. A Bizottság adott esetben e téren is elkötelezett a 2020 utáni pénzügyi programok helyzetének javítása mellett, ehhez azonban alapvető fontosságú lesz a Parlament, a Tanács és a tagállamok támogatása. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | A „Néhány program esetében a rendelkezésre álló adatok minősége nem volt kielégítő” alcím tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy az adatok rendelkezésre állása és minősége nagyban függ a jogalkotási folyamatból eredő beszámolási kötelezettségektől. A Bizottság csak korlátozott mértékben képes befolyásolni a tagállamok és közigazgatási szervek által jelentett adatok minőségét. A Bizottság megjegyzi, hogy a mutatók háromnegyedének esetében a legfrissebb adatok állnak rendelkezésre. Bizonyos programok esetében az adatok csak később, a végrehajtási időszakban válnak elérhetővé. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | A Bizottság nagyon komolyan veszi az Európai Parlament és a Tanács ajánlásait, és teljesítményjelentéseiben mindig a legfrissebb rendelkezésre álló adatokat tünteti fel. Amint az már kifejtésre került, az uniós költségvetéséhez hasonló összetett teljesítménymérési rendszerben és a jelenlegi jogszabályi keret mellett nagy kihívást jelent a teljesen naprakész adatok megléte. A Bizottság arra törekszik, hogy a lehető legnaprakészebb információkat tüntesse fel a jelentéseiben, azonban újfent megjegyzi, hogy ez nagymértékben függ a tagállamok és egyéb harmadik felek által nyújtott adatok időszerűségétől és megbízhatóságától. A Bizottság rávilágít továbbá, hogy a jelentések minden esetben csak egy adott pillanatban fennálló helyzetet mutatnak be, mivel a mögöttes adatok a legritkább esetben statikusak. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | A Bizottság elismeri, hogy vannak bizonyos korlátozott adatminőségi problémák a mutatókkal, azonban továbbra is fenntartja, hogy a teljesítménymérési keret általánosságban szilárd alapokon nyugszik. A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy elkötelezett a teljesítménymérési és jelentéstételi rendszer fejlesztése mellett a következő költségvetési ciklusra. |
| --- | --- |

3.33.

3.33. Második franciabekezdés. A Bizottság elkötelezett az alapvető teljesítménymutatók mögötti adatminőség javításának biztosítása mellett, többek között a szabadalmi bejelentésekre és közzétételekre vonatkozóan jelentett információk esetében. Ezt jól tükrözi a Horizont Műszerfal projekteredményeket tartalmazó rendszeresen aktualizált része, amelyet a Finanszírozás és lehetőségek online portálon tesznek közzé.

| 3.34. | A Bizottság elismeri, hogy a mutatók bizonyos célértékei esetlegesen nem elég ambiciózusak, de továbbra is fenntartja, hogy a teljesítménymérési keret általánosságban szilárd alapokon nyugszik. A Bizottság hangsúlyozza továbbá a rendszer fejlesztése iránti elkötelezettségét a következő többéves pénzügyi keretben. |
| --- | --- |

3.34.

3.34. Második pont. A politikai prioritás különösen a Kohéziós Alap esetében (tekintettel az ilyen beruházásokra jogosult tagállamok vasúti ágazatára) a vasúti újjáépítés és korszerűsítés volt 2 829 km célértékkel. Az ERFA által finanszírozott új vasútvonalak 580 km-es célértéke némileg magasabb volt, ez azonban még így is csak az újjáépítési és korszerűsítési célérték 14 %-át tette ki.

| 3.35. | A Bizottság elismeri, hogy egyes programok bizonyos mutatóinak célértékei esetleg nem elég ambiciózusak. Ezeknek a mutatóknak és célértékeknek az azonosítása érdekében szükség van a mutatók jelentésének és összefüggéseinek részletes értékelésére. |
| --- | --- |

3.35.

2. rész – A Számvevőszék teljesítmény-ellenőrzéseinek eredményei: főbb következtetések és ajánlások

1a. alfejezet: „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”, illetve 1b. alfejezet: „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió”

a)   8/2018. sz. különjelentés: A vállalkozások termelőberuházásaihoz nyújtott uniós támogatás: legyen hangsúlyosabb a beruházások tartóssága

| 3.38. | A Bizottság megjegyzi, hogy az Európai Számvevőszék által ellenőrzött projektek általában megvalósították a tervezett outputot, és a legtöbb esetben az output a későbbiekben is megmaradt és használatban maradt.
  A 2000–2006-os programozási időszakkal összehasonlításban a beruházások tartósságának kezelésével kapcsolatos uniós megközelítés jelentős fejlődésen ment keresztül a 2007–2013-as időszakra. Ezt nemcsak a konkrét és megerősített szabályozási rendelkezések, hanem a nagyprojektek stratégiai tervezésére fektetett hangsúly, valamint a programok szintjén végzett és a kohéziós politikára vonatkozó utólagos bizottsági értékelések is tükrözik.
  Az elért eredmények tekintetében az ellenőrzés időpontjában a Bizottság számos ellenőrzött projekt esetében az adatok hiányát, nem pedig a gyenge vagy nem tartós eredmények dominanciáját hangsúlyozta. |
| --- | --- |

3.38.

A 2000–2006-os programozási időszakkal összehasonlításban a beruházások tartósságának kezelésével kapcsolatos uniós megközelítés jelentős fejlődésen ment keresztül a 2007–2013-as időszakra. Ezt nemcsak a konkrét és megerősített szabályozási rendelkezések, hanem a nagyprojektek stratégiai tervezésére fektetett hangsúly, valamint a programok szintjén végzett és a kohéziós politikára vonatkozó utólagos bizottsági értékelések is tükrözik.

Az elért eredmények tekintetében az ellenőrzés időpontjában a Bizottság számos ellenőrzött projekt esetében az adatok hiányát, nem pedig a gyenge vagy nem tartós eredmények dominanciáját hangsúlyozta.

3.39. Első franciabekezdés. A Bizottság megjegyzi, hogy ez az ajánlás a 2020 utáni időszak operatív programjainak jóváhagyási folyamataira vonatkozik.

b)   9/2018. sz. különjelentés: Köz-magán társulások az Európai Unióban: széles körben tapasztalhatóak hiányosságok, kevés előny valósult meg

3.40. és 3.41. A köz-magán társulások a tagállamok és projektgazdák rendelkezésére bocsátott egyik olyan eszköz, amellyel megvalósítható a politika végrehajtása. A Bizottság hozzájárul a bevált gyakorlat megosztásához, célzott technikai segítségnyújtást biztosít, rendszeresen elemzi a nemzeti köz-magán társulások kereteit, és adott esetben a javításuk módjára vonatkozó politikai ajánlásokat tesz („európai szemeszter”). Ugyanakkor az európai szemeszter és az Európa 2020 stratégia tekintetében konkrétan nem ösztönzik a köz-magán társulások intenzívebb alkalmazását. Az ágazati eszközök tekintetében a Bizottság nem rendelkezik jogi alappal ahhoz, hogy egyéb beszerzési módszerekhez képest a köz-magán társulások fokozottabb vagy mérsékeltebb alkalmazását írja elő a tagállamok számára. Az európai strukturális és beruházási alapok megosztott irányításának keretében a köz-magán társulások alkalmazásának kérdése a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik.

c)   12/2018. sz. különjelentés: Szélessávú hozzáférés az Európai Unió tagállamaiban

3.42. és 3.43. A Bizottság nyomon követi az európai digitális menetrend szélessávú lefedettségre irányuló célkitűzéseit, és a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutatójában közzéteszi a lényeges adatokat.

A Bizottság felszólította a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a szélessávú lefedettségre vonatkozó nemzeti terveik előrehaladását, és aktualizálják azokat egy 2025-ös időhorizonttal.

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a jogi és szabályozási környezet végrehajtásának végső felelőssége a nemzeti szabályozó hatóságokra hárul. A felülvizsgált uniós távközlési szabályokra (az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex) irányuló javaslatában a Bizottság a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségére és szabályozási képességére vonatkozó javított rendelkezésekre tett javaslatot, többek között a rendelkezésre álló erőforrások, a szankciók közvetlen kiszabásának hatásköre és a feladatok minimális körének összehangolása tekintetében.

A gazdasági szempontból kevésbé életképes területeken a Bizottság szintén felülvizsgált távközlési szabályokra tett javaslatot a kiépítés ösztönzése érdekében.

Emellett a Bizottság iránymutatással szolgál a tagállamok számára a szélessávú hálózat kiépítéséhez nyújtott állami támogatás alkalmazását illetően, és a jövőben is ekképpen fog eljárni.

A Bizottság kidolgozott egy vidéki területek szélessávú hozzáférésével kapcsolatos cselekvési tervet, amely a vidéki területek szélessávú hálózatának kiépítésével kapcsolatos kihívással foglalkozik, konkrétan a bevált gyakorlatok szélessáv-szakértői szolgálatokon keresztüli cseréje, a tagállamokban folytatott célzott küldetések, az európai strukturális és beruházási alapok szélessávval kapcsolatos kiadásainak szorosabb nyomon követése és a szélessávval kapcsolatos beruházásokra vonatkozó aktualizált iránymutatások révén.

d)   17/2018. sz. különjelentés: A Bizottság és a tagállamok a 2007–2013-as programok utolsó éveiben tettek ugyan intézkedéseket a források alacsony felhasználását illetően, de nem az eredmények elérése állt a középpontban

| 3.44. | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a jogszabályi keret elfogadásának időpontja nagymértékben függ a társjogalkotóktól. A Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy bár a jogszabályi keret korai elfogadása fontos a program végrehajtásának megkezdése szempontjából, egyéb tényezők, mint a kötelezettségvállalás visszavonásáról szóló szabály, az előfinanszírozás mértéke vagy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó kijelölési követelmények is jelentős hatással vannak a végrehajtásra.
  A Bizottság elégedettséggel jegyzi meg, hogy a programért felelős érintett hatóságokkal szoros együttműködésben az általa létrehozott Végrehajtásjavítási Munkacsoporton keresztül meghozott intézkedések a 2007–2013-as időszakban a felhasználás számottevő növekedését eredményezték. Hangsúlyozta továbbá, hogy a 2007–2013-as programozási időszak utólagos értékelésének eredményei, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hetedik jelentés alapján a kohéziós politika általánosságban jó eredményeket ért el. |
| --- | --- |

3.44.

A Bizottság elégedettséggel jegyzi meg, hogy a programért felelős érintett hatóságokkal szoros együttműködésben az általa létrehozott Végrehajtásjavítási Munkacsoporton keresztül meghozott intézkedések a 2007–2013-as időszakban a felhasználás számottevő növekedését eredményezték. Hangsúlyozta továbbá, hogy a 2007–2013-as programozási időszak utólagos értékelésének eredményei, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hetedik jelentés alapján a kohéziós politika általánosságban jó eredményeket ért el.

3.45. Első franciabekezdés. A 2021–2027-es időszakra vonatkozóan a Bizottság 2018. május 29-én, azaz a támogathatósági időszak tervezett kezdete előtt 30 hónappal terjesztette be a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló javaslatát (COM(2018) 375). Emellett még azt megelőzően partnerségi megállapodásokra vonatkozó informális tárgyalásokba kezdett a tagállamokkal, hogy a társjogalkotók elfogadták volna a jogszabályi keretet.

3.45. Második franciabekezdés. A Bizottság szolgálatai továbbra is jelentős mértékű támogatást nyújtottak a tagállamoknak, többek között technikai segítségnyújtás és tanácsadási szolgáltatások révén, hogy fokozhassák az alapok végrehajtására való képességüket, miközben az eredmények elérésére összpontosítanak.

A szoros nyomon követés lehetővé teszi az egyes programok igényeire szabott cselekvési tervek kidolgozását és az azonosított konkrét problémák figyelemmel kísérését a végrehajtás folytonosságának biztosítása érdekében, az eredmények elérésének visszatartása nélkül.

e)   30/2018 sz. különjelentés: Az uniós utasjogok számos területre kiterjednek, de az utasok továbbra is csak küzdelmek árán élhetnek velük

3.47. Első franciabekezdés. A Bizottság elfogadta az ajánlásokat.

3.47. Második franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást, úgy ítélve meg, hogy fontos szerepet tölt be az utasok tudatosságának növelésében. Elfogadta továbbá a meglévő iránymutatás javítására vonatkozó megállapítást.

3.47. Harmadik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta az ajánlást, és élni fog kezdeményezési jogával az érvényesítéssel kapcsolatos fennmaradó kihívások mérlegelése és megoldások előterjesztése érdekében.

f)   28/2018. sz. különjelentés: A Horizont 2020 keretprogramban bevezetett, egyszerűsítést célzó intézkedések többsége könnyítést jelentett a kedvezményezettek számára, ám még mindig vannak fejlődési lehetőségek

| 3.48. | A Bizottság üdvözölte az Európai Számvevőszék Horizont 2020 programra vonatkozó értékelését. A Bizottság elfogadta a jelentés valamennyi ajánlását. Következésképpen a Bizottság végrehajtja az ajánlásokat. |
| --- | --- |

3.48.

2. fejezet „Természeti erőforrások”

3.51. Első franciabekezdés. A Bizottság elismeri, hogy a megújuló energiával kapcsolatos projektek hozzájárulhatnak a fenntartható vidékfejlesztéshez.

Úgy ítéli meg, hogy az újonnan elfogadott jogszabályok révén mostanra megoldotta a megújuló energiákra vonatkozó jövőbeli politikák kidolgozását és fenntarthatóságát: az energiaunió irányításáról szóló új rendelet ((EU) 2018/1999 rendelet), a LULUCF rendelet ((EU) 2018/841 rendelet) és a megújuló energiákra vonatkozó átdolgozott irányelv ((EU) 2018/2001 irányelv).

Ennek keretében az integrált nemzeti energia- és éghajlati terveik kidolgozása és véglegesítése során a tagállamok figyelembe vehetik a vidéki területeik körülményeit és igényeit.

A tagállamokon/régiókon múlik, hogy vidékfejlesztési programjaik kidolgozásakor és a vidékfejlesztési stratégiáik különböző célkitűzési közötti egyensúly megteremtésekor kiaknázzák-e az EMVA-finanszírozásban rejlő potenciált.

3.51. Második franciabekezdés. A Bizottság elkötelezett amellett, hogy figyelembe vegye a politika teljesítményére vonatkozóan eddig rendelkezésre álló valamennyi bizonyítékot, és felhasználja ezeket az információkat, amikor a 2020 utáni KAP-ra irányuló bizottsági javaslatot alátámasztó hatásvizsgálatban elemzést készít a jövőbeli konkrét megoldásokról. A Bizottság emellett elkötelezett a beavatkozási típusok, adott esetben többek között a jövedelemtámogatás értékelési módjának mérlegelése mellett.

3.51. Harmadik franciabekezdés. Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek célja a hatóságokra és kedvezményezettekre háruló adminisztratív teher csökkentése. Az egyszerűsített költségelszámolási módszereken alapuló visszatérítési rendszer ugyanazokhoz az eredményekhez vezet, mint a hagyományos visszatérítési rendszerek, azonban egyszerűbb és gyorsabb módon. A Bizottság egyetért azzal, hogy mérlegelni kell az olyan rendszerekre való áttérés módozatait, amelyek keretében a tagállamoknak nyújtott visszatérítés a politika végrehajtásán alapul.

3.52. Második franciabekezdés. A Bizottság megerősítette a kölcsönös megfeleltetés rendszere és az állatjólét közötti kapcsolatokat, különösen a bevált gyakorlatok és a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó vizsgálatok eredményeinek további megosztása révén a tagállamokkal, az Európai Számvevőszék ajánlásainak megfelelően. Erre a kölcsönös megfeleltetéssel foglalkozó szakértői csoport 2018-ban megszervezett üléseinek keretében került sor.

3.52. Ötödik franciabekezdés. A 25/2018. sz. különjelentés tekintetében a projektválasztás (a projektek rangsorolását is ideértve) a tagállamok feladata. Az európai strukturális és beruházási alapokat szabályozó jogi rendelkezések a megosztott irányítású programok vonatkozásában nem ruházzák fel a Bizottságot a műveletek kiválasztási kritériumainak meghatározására, a pályázati felhívások közzétételére, illetve a finanszírozandó projektek értékelésére és kiválasztására. Ennek az eljárásnak a megszervezése a tagállamokra hárul. Ez nem változott meg a Bizottság 2021–2027-es időszakra vonatkozó javaslatában. Ugyanakkor az ERFA/Kohéziós Alap általi finanszírozás feltételeinek (ún. előfeltételek) tekintetében a 2021–2027-es időszakra vonatkozóan a Bizottság azt javasolta, hogy a kockázatmegelőzésbe és kockázatkezelésbe történő beruházások legyenek összhangban egy nemzeti vagy regionális katasztrófakockázat-kezelési tervvel. Ez megegyezik a 2014–2020-as időszakban alkalmazott megközelítéssel, azonban meg lett erősítve, és valamennyi kockázatot integrált módon vesz figyelembe.

3. fejezet „Biztonság és uniós polgárság”és 4. fejezet „Globális Európa”

a)   7/2018. sz. különjelentés: A Törökországnak nyújtott előcsatlakozási támogatás egyelőre csak korlátozottan eredményes

3.55. Első franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

A Bizottság tudomásul veszi a kitűzött megvalósítási határidőt, és a 2018-as programozás keretében mérlegelni fogja a hangsúlyáthelyezést, a szakpolitikai iránymutatások keretén belül maradva.

A Bizottság megjegyzi, hogy az ilyen érzékeny területeken az előrehaladás nem csupán a juttatott IPA-forrásoktól függ, hanem ami még ennél is fontosabb, a török hatóságok politikai akaratától.

3.55. Második franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

3.55. Harmadik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

3.55. Negyedik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

3.55. Ötödik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

b)   20/2018. sz. különjelentés: Az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezetnek nyújtott uniós támogatás: újra kell gondolni a hangsúlyokat

| 3.56. | Az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezetnek (APSA) nyújtott uniós támogatás mind a kapacitások, mind pedig a pénzügyi felelősségvállalás tekintetében döntő szerepet játszott e szervezet fejlesztéséhez való hozzájárulás szempontjából, bár a várt eredményeket nem sikerült szisztematikusan elérni.
  A fizetéshez vagy egyéb működési költségekhez való hozzájárulás önmagában nem jelent problémát, amennyiben az az eredmények eléréséhez kapcsolódik, és egy világos kilépési stratégiával rendelkező, szélesebb körű támogatási stratégia része. |
| --- | --- |

3.56.

A fizetéshez vagy egyéb működési költségekhez való hozzájárulás önmagában nem jelent problémát, amennyiben az az eredmények eléréséhez kapcsolódik, és egy világos kilépési stratégiával rendelkező, szélesebb körű támogatási stratégia része.

3.57. Első franciabekezdés. A Bizottság és az EKSZ elfogadta ezt az ajánlást. A működési költségekhez nyújtott ad hoc támogatás azonban bizonyos feltételek mellett továbbra is megfelelő lehet.

3.57. Második franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

c)   27/2018. sz. különjelentés: A Törökországi Menekülteket Támogató Eszköz: hasznos segítség, de fokozni kell a költséghatékonyságot

3.59. Első franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

A Bizottság álláspontja szerint a hasonló típusú tevékenységek párhuzamos eszközök révén történő támogatása kiegészítő jelleget tett lehetővé, nem vezetett semmilyen párhuzamossághoz vagy átfedéshez, és lehetővé tette a Bizottság számára reagálási képességének felgyorsítását, mivel a különböző eszközök mobilizálására eltérő időpontokban került sor.

3.59. Második franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

3.59. Harmadik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

3.59. Negyedik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

A Bizottság megjegyzi, hogy ennek az ajánlásnak a végrehajtása nem csak a Bizottságtól, hanem a partnerek abbéli hajlandóságától is függ, hogy elfogadják ezeket a feltételeket.

3.59. Ötödik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

A kedvezményezettek neveihez való hozzáférés hiányának ellenére a partnerek szilárd ellenőrzési mechanizmusokat hoztak létre. A partnerek a Bizottsághoz hasonlóan továbbra is szorgalmazni fogják a török kormánynál az elsődleges adatokhoz való jobb hozzáférést, a jogszabályi keret kellő figyelembevétele mellett.

3.59. Hatodik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

A Bizottság ebben a kérdésben folytatni fogja a párbeszédet a török hatóságokkal, azzal a céllal, hogy a végrehajtó partnerek számára teljes hozzáférést biztosítson az adatokhoz, a vonatkozó jogszabályi keret kellő figyelembevétele mellett.

A Bizottság megjegyzi, hogy az eszköznek nem az a szerepe, hogy koordinálja a törökországi menekülteknek nyújtott valamennyi uniós támogatást; nyomonkövetési és jelentéstételi megbízatása csak az eszköz által nyújtott támogatásra korlátozódik. Egy külön összefüggésben a Bizottság már dolgozik a migrációs válsághoz kapcsolódó finanszírozás végrehajtására vonatkozó globális jelentés összeállításán, amely ki fogja egészíteni az eszközről szóló jelentést.

d)   32/2018. sz. különjelentés: Az Európai Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért kellően rugalmas, de nem elég célirányos eszköz

| 3.60. | Az EU afrikai szükséghelyzeti vagyonkezelői alapja rugalmas célokkal rendelkező végrehajtási eszközként került kialakításra annak érdekében, hogy választ adhasson a három régiót érintő különböző összetett válságok következtében felmerülő szükségletekre és növekvő nehézségekre. |
| --- | --- |

3.60.

3.61. Első franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

3.61. Második franciabekezdés. A Bizottság részben elfogadta ezt az ajánlást.

3.61. Harmadik franciabekezdés .A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

3.61. Negyedik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

5. fejezet „Igazgatás”

a)   34/2018. sz. különjelentés: Az uniós intézmények irodahelyiségei: Vannak példák a megfelelő irányítási gyakorlatra, de a különböző hiányosságokra is

3.64. Első franciabekezdés. Az épületekkel kapcsolatos stratégiát illetően a Bizottság a COM(2007) 501 közleményben ismertetett ingatlanpolitikájának főbb elvei ma is messzemenőkig aktuálisak (2).

A Bizottság csak részben fogadta el az ajánlást, mivel a tervezési dokumentumok (többéves szakpolitikai keret és a költségvetési tervezetet kísérő, épületekről szóló munkadokumentum) már most is éves frissítés tárgyát képezik.

3.64. Második franciabekezdés. A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, de értékelni fogja a javítási lehetőségeket.

A Bizottság minden évben a költségvetési tervezetet kísérő, épületekről szóló munkadokumentumban biztosíthatná a különböző projektekkel kapcsolatban fizetendő előlegekre vonatkozó információkat.

3.64. Harmadik franciabekezdés. A Bizottság részben fogadta el az ajánlást, mivel álláspontja szerint már létezik a szükséges épületgazdálkodási eljárás. Ez középtávon újbóli értékelés tárgyát képezheti.

3.64. Negyedik franciabekezdés. A Bizottság elfogadta az ajánlást, és hangsúlyozni szeretné, hogy az ingatlanügyi kérdésekben az egyes intézmények különböző mérete, igényei és elhelyezkedése olyan különleges jellemzőket eredményez, amelyek jelentős hatással lehetnek az összehasonlítás eredményeire.

A működő egységes piacra és fenntartható monetáris unióra vonatkozó jelentések

b)   3/2018. sz. különjelentés: A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás ellenőrzése

| 3.68. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás végrehajtása általánosságban pozitív. A Számvevőszék felmérést végzett a Gazdaságpolitikai Bizottság tagjainak körében, és közülük csak kb. 10 % volt azon az állásponton, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás nem hatékony. Az átláthatóság fokozása érdekében a Bizottság a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárásról szóló rövid összefoglalásban nyilvánosságra hozta az egyensúlyhiány azonosításnak és értékelésének elveit, valamint bevezette a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás értékelési mátrixait a részletes vizsgálatokba. A bizottsági elemzés profiljának tekintetében a részletes vizsgálatok megállapításainak jelentése nem magukban a részletes vizsgálatokban történik, hanem a részletes vizsgálatokat kísérő bizottsági közleményben, mert a rendelet értelmében ezeknek figyelembe kell venniük az általános keretet. Végezetül az egyensúlyhiányok kezdeti azonosítását nem riasztási rendszernek tervezték, és ennek megfelelően jó adatminőségű változókon alapul. Ugyanakkor a Bizottság részletes vizsgálata a legfrissebb makrogazdasági előrejelzéseken alapul, amelyek kialakításuknál fogva tekintetbe veszik az általános piaci viszonyokat, ideértve a kívülről érkező átterjedést tükröző esetleges államszintű viszonyokat is. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | A Bizottság az Európai Számvevőszék ajánlásainak többségét elfogadja, és elkötelezett azok végrehajtása mellett. Valójában a jelentésben szereplő számos ajánlás a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás szempontjainak megerősítésére és fejlesztésére összpontosít, amiről a Bizottság már gondoskodott. |
| --- | --- |

3.69.

c)   18/2018. sz. különjelentés: Teljesül-e a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának fő célkitűzése?

| 3.70. | A Bizottság jelenleg az általa elfogadott ajánlások végrehajtásán dolgozik. A Tanács 2018 decemberében tette közzé a jelentésre vonatkozó következtetéseit, és felkérte a Bizottságot, hogy mérlegelje az Európai Számvevőszék megállapításait és ajánlásait, és két éven belül tegyen jelentést a Tanácsnak. A Bizottság elfogadta ezt a határidőt. |
| --- | --- |

3.70.

3.71. Első franciabekezdés. A Bizottság a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti rugalmasság 2018 májusában közzétett átfogóbb felülvizsgálatának részeként felülvizsgálta a mátrixkövetelményekben szereplő paramétereket. A Bizottság nem fogadta el az engedélyezett eltérés kumulatív hatásainak kezelésére vonatkozó ajánlást, mivel az 1466/97/EK rendelet kifejezetten rendelkezik a GDP 0,25 %-ának megfelelő megengedett eltérési mozgástérről, és a Bizottság nem alkalmazhat megszorításokat ennek tekintetében.

3.71. Második franciabekezdés. A Bizottság nem fogadta el az ebben a mondatban említett ajánlásokat, azaz a 2. ajánlás a) és b) pontját. A strukturális reformokra vonatkozó rendelkezés szerinti átmeneti eltérés nem kapcsolódik közvetlenül a reform tényleges költségvetési kiadásaihoz, mivel egyes nagyon előnyös strukturális reformok során nem mindig keletkeznek nagy összegű közvetlen költségvetési kiadások, de ezzel egyidejűleg jelentős gazdasági vagy politikai költségeik vannak. Ilyen esetben az átmeneti eltérésnek közvetlenül a költségvetési kiadásokhoz való kapcsolása ténylegesen semlegesítené a rendelkezés ösztönző szándékát. A Bizottság nem fogadta el továbbá azt az ajánlást, hogy hagyjon fel a beruházási rendelkezés jelenlegi formájában való alkalmazásával, mivel úgy véli, e rendelkezés a 2015-ben bevezetett rugalmassági csomag fontos eleme.

3.71. Harmadik franciabekezdés. A Bizottság meg fogja vizsgálni ezeket a kérdéseket kettes és a hatos csomag közelgő felülvizsgálata során. A mátrixkövetelmények paraméterei már most is szigorúbb követelményeket támasztanak a nagymértékben eladósodott tagállamokkal szemben.

3.71. Negyedik franciabekezdés. A Bizottság időben végrehajtotta ezeket az ajánlásokat 2019-es tavaszi csomagjának közelmúltbeli közzétételéhez.

3. rész – Az ajánlások hasznosulása

| 3.75. | A Bizottság nem fogadta el azt a tizenegy ajánlást, amelynek végrehajtására egyáltalán nem került sor. |
| --- | --- |

3.75.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 3.79. | A teljesítmény az esetek többségében nem lineáris az időben, hanem csak lassan növekszik a végrehajtás során. Ennek és bizonyos programok késedelmes megkezdésének figyelembevételével a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az előrehaladás általánosságban megfelelő ütemű. A Bizottság egyetért azzal, hogy szükség van a végrehajtás előrehaladásának gondos nyomon követésére, valamint hiányosságok esetén meg kell hozni a szükséges intézkedéseket. A Bizottság álláspontja szerint a teljesítmény programok és fejezetek mutatói alapján történő összegzésének megvannak a maga korlátai. A Bizottság szándékosan nem számította ki a célértéktől való távolság programonkénti átlagát. Egyetlen számadat nem képes hiánytalanul átadni azt az összetettséget, amit több tízmilliárd euro elköltése jelent. |
| --- | --- |

3.79.

| 3.80. | Az uniós költségvetés jelenlegi teljesítménymérési keretét az OECD (3)
  a legjobbnak választotta. A Bizottság javaslatokat tett, amelyekkel tovább javítható a jövőbeli pénzügyi keretre. Ugyanakkor az adatgyűjtéssel és -továbbítással kapcsolatban számos kihívással kell szembenézni, különösen a megosztott irányítású programok esetében. Ezen és egyéb tényezők, többek között a programok többéves jellege miatt az uniós költségvetéssel kapcsolatos teljesítményjelentés elkészítése nagy kihívást jelentő feladat.







  a) | Első franciabekezdés: Az uniós pénzügyi programok teljesítménymutatóit az ilyen programok alapjául szolgáló jogi aktusok határozzák meg. A Bizottság egyetért azzal, hogy az eredmény- és hatásmutatók fontosak a teljesítmény mérésének szempontjából. Szükség van a mutatótípusok közötti egyensúly megteremtésére.

  Második franciabekezdés: A Bizottság egyetért azzal, hogy valamennyi mutatónak hozzá kell járulnia az uniós költségvetés eredményeinek méréséhez.

  Harmadik franciabekezdés: A célkitűzések valamennyi szempontjára kiterjedő mutatók kimerítő listája és a felhasznált erőforrások között mindig kompromisszumra van szükség. |
| --- | --- | --- |

3.80.

a)

Első franciabekezdés: Az uniós pénzügyi programok teljesítménymutatóit az ilyen programok alapjául szolgáló jogi aktusok határozzák meg. A Bizottság egyetért azzal, hogy az eredmény- és hatásmutatók fontosak a teljesítmény mérésének szempontjából. Szükség van a mutatótípusok közötti egyensúly megteremtésére.

Második franciabekezdés: A Bizottság egyetért azzal, hogy valamennyi mutatónak hozzá kell járulnia az uniós költségvetés eredményeinek méréséhez.

Harmadik franciabekezdés: A célkitűzések valamennyi szempontjára kiterjedő mutatók kimerítő listája és a felhasznált erőforrások között mindig kompromisszumra van szükség.

| b) | Első franciabekezdés: A fentiekben foglaltaknak megfelelően a Bizottság – többek között a tagállamokra és egyéb adatszolgáltató szervezetekre támaszkodva – folyamatosan fejleszti a teljesítményjelentését. A 2019 márciusában rendelkezésre álló adathalmazra vonatkozó elemzésében a Bizottság megállapította, hogy a mutatók 63 %-a adatpontokból, alapértékből és célértékből álló „teljes körű teljesítményadatokat” nyújt, és a Bizottság ezt elfogadható aránynak tartja. A 2020 utáni kiadási programok teljesítménymérési keretének tekintetében a Bizottság egy átfogó projektet indított el, amelynek célja annak biztosítása, hogy az ilyen mögöttes teljesítményadatokat következetes módon és egy elfogadott ütemtervnek megfelelően meghatározzák a programokhoz. |
| --- | --- |

b)

Első franciabekezdés: A fentiekben foglaltaknak megfelelően a Bizottság – többek között a tagállamokra és egyéb adatszolgáltató szervezetekre támaszkodva – folyamatosan fejleszti a teljesítményjelentését. A 2019 márciusában rendelkezésre álló adathalmazra vonatkozó elemzésében a Bizottság megállapította, hogy a mutatók 63 %-a adatpontokból, alapértékből és célértékből álló „teljes körű teljesítményadatokat” nyújt, és a Bizottság ezt elfogadható aránynak tartja. A 2020 utáni kiadási programok teljesítménymérési keretének tekintetében a Bizottság egy átfogó projektet indított el, amelynek célja annak biztosítása, hogy az ilyen mögöttes teljesítményadatokat következetes módon és egy elfogadott ütemtervnek megfelelően meghatározzák a programokhoz.

| c) | Első franciabekezdés: Az adatok rendelkezésre állása és minősége nagyban függ a jogalkotási folyamatból eredő beszámolási kötelezettségektől. A Bizottság csak korlátozott mértékben képes befolyásolni a tagállamok és közigazgatási szervek által jelentett adatok minőségét. A Bizottság megjegyzi, hogy a mutatók háromnegyedének esetében a legfrissebb adatok állnak rendelkezésre. Bizonyos programok esetében az adatok csak később, a végrehajtási időszakban válnak elérhetővé. |
| --- | --- |

c)

Első franciabekezdés: Az adatok rendelkezésre állása és minősége nagyban függ a jogalkotási folyamatból eredő beszámolási kötelezettségektől. A Bizottság csak korlátozott mértékben képes befolyásolni a tagállamok és közigazgatási szervek által jelentett adatok minőségét. A Bizottság megjegyzi, hogy a mutatók háromnegyedének esetében a legfrissebb adatok állnak rendelkezésre. Bizonyos programok esetében az adatok csak később, a végrehajtási időszakban válnak elérhetővé.

| d) | Első franciabekezdés: A Bizottság elismeri, hogy a mutatók bizonyos célértékei esetlegesen nem elég ambiciózusak, de továbbra is fenntartja, hogy a teljesítménymérési keret általánosságban szilárd alapokon nyugszik. A Bizottság hangsúlyozza továbbá a rendszer fejlesztése iránti elkötelezettségét a következő többéves pénzügyi keretben. |
| --- | --- |

d)

Első franciabekezdés: A Bizottság elismeri, hogy a mutatók bizonyos célértékei esetlegesen nem elég ambiciózusak, de továbbra is fenntartja, hogy a teljesítménymérési keret általánosságban szilárd alapokon nyugszik. A Bizottság hangsúlyozza továbbá a rendszer fejlesztése iránti elkötelezettségét a következő többéves pénzügyi keretben.

| 3.81. | A Bizottság egyetért az Európai Számvevőszékkel abban, hogy az adatok rendelkezésre állása javítható lenne. A Bizottság ugyanakkor azon az állásponton van, hogy egyensúlyt kell teremteni a különböző típusú mutatók között, azonban az input- és outputmutatók semmilyen aránya nem utal automatikusan hiányosságra (lásd a Bizottság válaszát a 3.23. bekezdésre). Az a tény, hogy az előrehaladást nem lehet kiszámítani, egyaránt kapcsolódik az adatok rendelkezésre állásához és ahhoz, hogy a rendelkezésre álló adatokat hogyan használják fel az előrehaladás kiszámításához (lásd a Bizottság válaszát a 3.28. bekezdésre). Bár előfordulhat, hogy egyes programok bizonyos mutatóinak célértékei nem elég ambiciózusak, a legtöbb esetben ezek azonosítása nem egyszerű (lásd a Bizottság válaszát a 3.35. bekezdésre). |
| --- | --- |

3.81.

Ajánlások

3.1. ajánlás (programindokolásokban szereplő mutatók)

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A költségvetési rendelet előírja a Bizottság számára, hogy a programindokolásokban a kiadási programok jogalapjában az Európai Parlament és a Tanács által a Bizottság javaslatai alapján meghatározott valamennyi mutatóra vonatkozóan tegyen jelentést.

| a) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a teljesítmény nyomon követéséhez és értékeléséhez megfelelő egyensúlyra van szükség a mutatótípusok között, és ennek az egyensúlynak tükröznie kell az egyes programok sajátosságait. |
| --- | --- |

a)

3.2. ajánlás (a programok teljesítménymérési keretei)

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság megjegyzi, hogy korlátozott számú mutató használatára lesz szükség, amelyek esetében nincs értelme meghatározni mennyiségi alapértékeket, részértékeket vagy célértékeket.

| d) | A Bizottság megjegyzi, hogy megvalósíthatósági és költségmegfontolásokat is figyelembe kell vennie, valamint azt a tényt is szem előtt kell tartania, hogy szükség van különösen a tagállamok és kedvezményezettek abbéli elkötelezettségére, hogy időben jó minőségű adatokat nyújtsanak be. |
| --- | --- |

d)

3.3. ajánlás (teljesítménymutatókra vonatkozó időszerű információk)

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság megjegyzi, hogy megvalósíthatósági és költségmegfontolásokat is figyelembe kell vennie, valamint azt a tényt is szem előtt kell tartania, hogy szükség van különösen a tagállamok és kedvezményezettek abbéli elkötelezettségére, hogy időben jó minőségű adatokat nyújtsanak be.

3.4. ajánlás (a célok dokumentálása)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

3.5. ajánlás (a teljesítményértékelés továbbfejlesztése)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

| a) | A Bizottság meglátása szerint az ajánlás ezen részének végrehajtására csak a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdetekor lesz képes. |
| --- | --- |

a)

3.3. melléklet – A 2015. évi ajánlások végrehajtási állapota, jelentések szerinti részletes bontásban

01/2015. sz. különjelentés: Belvízi szállítás Európában: 2001 óta nem történt jelentős javulás a modális részesedés és a hajózhatóság feltételeinek terén

Válasz a 52. bekezdésben szereplő 1. ajánlás a) pontjára: A Bizottság megjegyzi, hogy ezen ajánlás címzettjei a tagállamok.

Válasz a 54. bekezdésben szereplő 2. ajánlás a) pontjára: A Bizottság meghozta a végrehajtáshoz meghatározott időkereten belül lehetséges intézkedéseket, és az ajánlást végrehajtottnak tekinti. Külön piacfigyelési elemzés révén megvizsgálta a belvízi hajózási ágazat helyzetét. A stratégia felülvizsgálatára a TEN-T keret felülvizsgálatának általánosabb összefüggésében fog sor kerüli (lásd alább a 2. ajánlás c) pontját).

Válasz a 54. bekezdésben szereplő 2. ajánlás c) pontjára: Erre az intézkedésre a TEN-T rendelet 2023. december 31-ig előirányzott felülvizsgálatával kerül sor.

02/2015. sz. különjelentés: Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez

Válasz a 108. bekezdésben szereplő 1. ajánlás a) pontjára: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

Válasz a 110. bekezdésben szereplő 2. ajánlás a) pontjára: A Bizottság teljes mértékben végrehajtotta a 2. ajánlás a) pontjának azon részét, amelyet elfogadott. A szennyvízterhelés többségére (a 2 000 lakosegyenértéket meghaladó valamennyi agglomeráció esetében) vonatkozóan jelentés készül a pénzügyi információkról. Csak a 2 000 lakosegyenérték alatti agglomerációk nem tesznek jelentést. Ennek okai a következők: a) indokolatlan további adminisztratív teher, b) nagyobb jelentéstételi késedelmeket okozna (az Európai Számvevőszék máshol a jelentéstételi késedelem csökkentését ajánlja), c) az irányelv nem tartalmaz kifejezett beszámolási kötelezettséget.

Válasz a 115. bekezdésben szereplő 3. ajánlás a) pontjára: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

Válasz a 115. bekezdésben szereplő 3. ajánlás b) pontjára: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

Válasz a 115. bekezdésben szereplő 3. ajánlás c) pontjára: A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást.

Válasz a 115. bekezdésben szereplő 3. ajánlás d) pontjára: A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást. A Bizottság meghozta az ajánlott intézkedést.

A 2014–2020-as programozási időszak tekintetében a pénzügyi eszközökre vonatkozó jelentéstétel követelményeit a közös rendelkezésekről szóló rendelet (1303/2013/EU rendelet) 46. cikke és a 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet I. melléklete tartalmazza. Utóbbi meghatározza a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel mintáját. A jelentéstételi minta VIII. szakaszában a tagállamoknak információt kell nyújtaniuk a pénzügyi eszköz által az európai strukturális és beruházási alapokon kívüli forrásokból bevont egyéb hozzájárulások összegéről, többek között az állami és/vagy magán-hozzájárulásokról, a finanszírozási megállapodásokban lekötött és a végső kedvezményezettek szintjén kifizetett hozzájárulásokra vonatkozóan egyaránt.

Válasz a 117. bekezdésben szereplő 4. ajánlás a) pontjára: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

Válasz a 117. bekezdésben szereplő 4. ajánlás b) pontjára: Ezt az ajánlást a Bizottság részben végrehajtotta.

Válasz a 119. bekezdésben szereplő 5. ajánlás b) pontjára: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

03/2015. sz. különjelentés: Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során

Válasz a 89. bekezdésben szereplő 1. ajánlásra: Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

04/2015. sz. különjelentés: Mennyiben járult hozzá a technikai segítségnyújtás a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szakpolitika végrehajtásához?

Válasz a 90. bekezdésben szereplő 1. ajánlásra: A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást. A megosztott irányítás elvének értelmében a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban kifejtik a technikai segítségnyújtás felhasználásának módját, és módjukban áll átfogó értékelést nyújtani annak végrehajtásáról.

Emellett hangsúlyozni kell, hogy a monitoringmutatók az értékeléshez szükséges információ csak egy részét biztosítják, és az értékelés jóval túlmutat a monitoringtáblázatok adatelemzésén. A 808/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet V. mellékletében szereplő vidékfejlesztésre vonatkozó egységes értékelési kérdések között szerepel a 20. kérdés: „A technikai segítségnyújtás milyen mértékben járult hozzá az 1303/2013/EU rendelet 59. cikkében és az 1305/2013/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célok eléréséhez?”

A vidékfejlesztési programok utólagos értékelését várhatóan 2024 decemberére készítik el és nyújtják be a Bizottságnak.

Válasz a 90. bekezdésben szereplő 2. ajánlásra: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

Válasz a 93. bekezdésben szereplő 4. ajánlásra: A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást. A – nemzeti vidékfejlesztési hálózattól eltérő – technikai segítségnyújtás tekintetében a B2.3 monitoringtáblázat különbséget tesz az adminisztratív költségek és a tanulmányokat és képzést is magukban foglaló egyéb költségek között. Általános elvként a tagállamok és régiók által gyűjteni szükséges további mutatók meghatározásának meg kell őriznie egyrészről a hozzáadott érték, másrészről az adminisztratív teher közötti megfelelő egyensúlyt. Ez az oka annak, hogy az ezen a szinten gyűjtött részletes információk mennyiségét szándékosan korlátozzák.

A Bizottságnak nem áll módjában előzetes bizonyítékokat szolgáltatni az értékelési kérdések esetleges eredményeire vonatkozóan. A megosztott irányítás értelmében a vidékfejlesztési programok értékelése tagállami vagy regionális szinten történik, a 808/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 14. cikkében meghatározott közös értékelési megközelítéssel összhangban.

05/2015. sz. különjelentés: Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén?

Válasz a 100. bekezdésben szereplő 3. ajánlásra: A társjogalkotók nem biztosítottak jogi előírásokat a megújuló hatásokra vonatkozó célértékek meghatározásához. Ennek oka, hogy a valamennyi pénzügyi eszközt jellemző megújuló jelleg az egyes eszközöktől és azok kialakításától függően eltérő. Emellett a piaci kereslethez és a gazdasági fejlődéshez hasonló külső tényezőktől is függ. Hasonlóképpen a Bizottság csak a megújulásra vonatkozó kiegészítő végrehajtási szabályokat határozott meg a 964/2014/EU és (EU) 2016/1157 végrehajtási rendeleteinek hitelnyújtási politikáról szóló szakaszaiban. A jogszabályi keret és a végrehajtási szabályok csak elveket fogalmazhatnak meg a célértékek meghatározását és a visszafizetett források kezelését illetően.

Különösen a hitelnyújtási volumencél és a kamatláb-tartomány nem határozható meg előzetesen és uniós szinten előre meghatározott célértékekkel. Ennek értékelése csak eseti alapon lehetséges az egyes pénzügyi eszközök előzetes értékelésének keretében (az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkével összhangban), és figyelembe kell venni az eszköz jellegének (megújuló vagy nem megújuló eszköz) meghatározásakor. Az előzetes értékelési eljárás keretében a multiplikátorhatást szintén meg kell vizsgálni. A pénzügyi eszköz részére visszafizetett forrásokat vagy újból felhasználják ugyanazon pénzügyi eszközön belül (ugyanazon pénzügyi eszközön belül megújul), vagy az irányító hatóság, illetve az alapok alapja részére történő visszafizetésüket követően a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. cikkével (az elszámolhatósági időszak vége előtt egy prioritás alapján meghatározott ugyanazon célra) és 45. cikkével (a program céljával összhangban az elszámolhatósági időszak vége után) összhangban használják fel.

Ezekkel a költségvetési rendelet ((EU, Euratom) 2018/1046 rendelet) által módosított rendelkezésekkel a Bizottság végrehajtottnak tekinti az ajánlást, a célértékek kivételével, amelyek csak az egyes pénzügyi eszközök előzetes értékelésében határozhatók meg, nem pedig a Bizottság által horizontális módon.

08/2015. sz. különjelentés: Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire?

Válasz a 68. bekezdésben szereplő 1. ajánlásra: Az Európai Számvevőszék által a 3.4 mellékletben említett továbbra is fennálló hiányosságok tekintetében meg kell jegyezni, hogy az operatív programok különös mutatókkal való kiegészítése opcionális az irányító hatóságok számára. Ugyanakkor a rendelet (az 1304/2013/EU rendelet I. mellékletének 2. pontja) egy kötelező közös kimeneti mutatót irányoz elő a szervezetek számára.

Válasz a 72. bekezdésben szereplő 4. ajánlásra: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

09/2015. sz. különjelentés: A kínzás és a halálbüntetés elleni küzdelem uniós támogatása

Válasz az 55. bekezdésben szereplő 4. ajánlásra: Bár egyetért az Európai Számvevőszék azon következtetésével, hogy ennek az ajánlásnak a végrehajtására nem került sor, a Bizottság emlékeztet arra, hogy nem fogadta el az ajánlást.

Válasz az 56. bekezdésben szereplő 6. ajánlásra: Bár egyetért az Európai Számvevőszék azon következtetésével, hogy ennek az ajánlásnak a végrehajtására nem került sor, a Bizottság emlékeztet arra, hogy nem fogadta el az ajánlást.

12/2015. sz. különjelentés: A tudástranszfer- és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra

Válasz a 94. bekezdésben szereplő 1. ajánlás b) pontjára: Az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti. A képzési igények rendszeres elemzésének különböző módszerei léteznek, és a legmegfelelőbb megközelítés az adott mezőgazdasági ismeret- és innovációs rendszertől függ, amely tagállamonként változó. Ezért az intézkedési adatlap csak általánosságokban képes bemutatni az ilyen igényfelmérések elvégzésének leghatékonyabb módját.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedési adatlapon általa végrehajtott aktualizálás megfelelő részletességet biztosít, és elegendő iránymutatást nyújt a tagállamok számára a rendszeres igényfelmérés elvégzését illetően.

Válasz a 94. bekezdésben szereplő 1. ajánlás d) pontjára: Az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti. A vidékfejlesztési intézkedések vidékfejlesztési programokhoz való hozzáadását csak abban az esetben hagyják jóvá, ha a tagállam bizonyítja egy mögöttes stratégiai szükséglet fennállását. Ez a szükséglet a vidékfejlesztési programból válik egyértelművé, amely a maga során a GYELV-elemzésre és az abból származó igényfelmérésre alapul, amelyet minden tagállamnak el kell végeznie a vidékfejlesztési programozási szakasz kezdetekor.

Az éves felülvizsgálati ülések és a monitoringbizottságok keretében értékelik az „éves végrehajtási jelentéseket”, amelyek beszámolnak a vidékfejlesztési programok valamennyi beprogramozott intézkedésének végrehajtásában elért előrehaladásról. Végrehajtási nehézségek vagy késedelmek esetén elemzik a helyzetet, és korrekciós intézkedést hoznak.

Válasz a 96. bekezdésben szereplő 2. ajánlás b) pontjára: Az Európai Számvevőszék iránymutató dokumentumokra és közbeszerzésre, többek között a házon belüli megvalósításra vonatkozó tájékoztatásra vonatkozó ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

A tagállami eljárások megfelelőségi vizsgálatok révén történő monitoringját illetően lásd a Bizottság válaszát az 5. ajánlásra a 12/2015. sz. különjelentéssel kapcsolatban.

Válasz a 98. bekezdésben szereplő 3. ajánlás a) pontjára: Az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti. A Bizottság iránymutatást nyújt, amely bizonyos jogi értelmezéseket tisztázó és az uniós jog végrehajtásának bevált gyakorlataira vonatkozó példákat terjesztő dokumentumként szolgál a tagállamok számára.

A költségek észszerűségének kérdése különböző összefüggésekben a tagállamokkal folytatott rendszeres párbeszéd tárgyát képezi: a legutóbbi esemény a 2018 júniusában megszervezett hibaarány szeminárium volt, amelynek keretében a költségek észszerűségének és az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használatának szempontjait vitatták meg.

A tagállamok kérésére képzések szervezhetők, és már eddig is több képzésre került sor ebben a témában. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek elterjedése jelentős mértékben növekszik a vidékfejlesztési programok végrehajtásával, ami azt jelenti, hogy a tagállamok ritkábban kerítenek sort a költségek észszerűségének értékelésére.

Válasz a 98. bekezdésben szereplő 3. ajánlás b) pontjára: Az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti. Az 1303/2013/EU rendelet 51. cikke előírja, hogy a Bizottság és az egyes tagállamok közötti éves felülvizsgálati ülések 2017-ben és 2019-ben valamennyi programmal foglalkozzanak. Ezeknek a felülvizsgálati üléseknek figyelembe kell venniük a partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló előrehaladási jelentést. Egyebek mellett ennek a jelentésnek információkkal kell szolgálnia az európai strukturális és befektetési alapok és más uniós és nemzeti finanszírozási eszközök közötti és az Európai Beruházási Bankkal történő koordinációt biztosító mechanizmusok végrehajtásáról. Ezek a felülvizsgálati ülések olyan további eszközök, amelyek biztosítják az európai strukturális és beruházási alapok egyes tagállamokon belüli programjainak egymást kiegészítő jellegét és szinergiáját, és alapot biztosítanak az esetlegesen szükségessé váló javításokhoz.

Válasz a 100. bekezdésben szereplő 4. ajánlás b) pontjára: A Bizottság továbbra is azon az állásponton marad, hogy nem felelős a jövőbeli képzések javítására szolgáló visszacsatolási rendszerek meglétének nyomon követéséért.

A tudástranszfer- és tanácsadási szolgáltatások minőségére és eredményességére vonatkozó megbízható információkat illetően a 808/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete a vidékfejlesztésre vonatkozó egységes értékelési kérdéseket határoz meg: Az 1A kiemelt területre vonatkozó 1. értékelési kérdés a következőképpen szól: „A vidékfejlesztési program keretében végrehajtott intézkedések milyen mértékben mozdították elő a vidéki térségekben az innovációt, az együttműködést és a tudásalap fejlesztését?” Ezt az értékelési kérdést a 2019-ben benyújtott javított éves végrehajtási jelentésben és az utólagos értékelésben kell megválaszolni.

Ezért az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

Válasz a 102. bekezdésben szereplő 5. ajánlásra: A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti az ajánlást. A tudástranszfer és innováció területére vonatkozó azon ellenőrzéseket, amelyekre a gyakorlatban nem került sor, a 2016–2019-es többéves munkaprogram n+2., azaz 2018–2019-es évére ütemezték be. Egy 2017-ben végzett új központi kockázatértékelést követően az alacsonyabb kiadásoknak köszönhetően alacsonyabb volt a kockázattal kapcsolatos pontszámuk, és tekintettel a rendelkezésre álló forrásokra egyéb (magasabb kockázatú és nagyobb kiadásokat feltételező) ellenőrzések mellett született döntés.

A különjelentést követően megnőtt az ellenőrzési területtel kapcsolatos kockázat. Ezért a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság kiválasztott és elvégzett 5 ellenőrzést (Ausztriában, Dániában, Franciaországban, Olaszországban és Svédországban). Látni kell, hogy mivel a kiadás nagyon alacsony, a kiválasztott ügyletek száma még abban az esetben is korlátozott, ha az ellenőrzési terület kockázati tényezőjét megnövelték a kockázatelemzésben.

Emellett a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által 2018 júliusa óta alkalmazott új ellenőrzési megközelítésben a hangsúly a tanúsító szerv munkáján van valamennyi nem IIER intézkedés, többek között a tudástranszferre és az innovációra vonatkozó intézkedések esetében. Minden olyan esetben, amikor egy ilyen intézkedés található a tanúsító szerv első mintájában, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szintén ki fogja választani az ellenőrzéséhez.

13/2015. sz. különjelentés: A FLEGT cselekvési terv keretében a fakitermelő országoknak nyújtott uniós támogatás

Válasz az 58. bekezdésben szereplő 1. ajánlásra: Ezt az ajánlást a Bizottság 2015-ben részben fogadta el, mivel a FLEGT cselekvési terv végrehajtását szolgáló költségvetés elkülönítése csak tematikus programok/költségvetési sorok esetében valósítható meg. A 2014–2020-as időszakra a tematikus program költségvetési sor keretében a Bizottság 145 millió eurót különített el a FLEGT cselekvési terv végrehajtására, és a FLEGT cselekvési terv finanszírozott cselekvési területeit részletező éves cselekvési terveket dolgozott ki.

16/2015. sz. különjelentés: Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre van szükség

Válasz a 117. bekezdésben szereplő 3. ajánlásra: A jogszabályi keret kiterjesztésével és egy platform létrehozásával a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti az ajánlást.

Válasz a 123. bekezdésben szereplő 7. ajánlás b) pontjára: A Bizottság részben elfogadta az ajánlást, és az elfogadott részeket illetően meghozta a kért intézkedéseket.

Válasz a 126. bekezdésben szereplő 9. ajánlásra: A Bizottság nem fogadta el az ajánlást. Ugyanakkor meghozta a mögöttes kérdések kezeléséhez szükségesnek ítélt intézkedéseket.

17/2015. sz. különjelentés: Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre

Válasz a 84. bekezdésben szereplő 2. ajánlás a) pontjára: A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást.

A Bizottság kitart amellett, hogy az eredmények javítási lehetőségeinek vizsgálata egy folyamatban lévő általános gyakorlat. A jobb eredmények elérésének elsődleges céljával a Bizottság minden átprogramozási kérelmet megvizsgál, függetlenül attól, hogy azok okát az új kiegészítő alapok belefoglalásának szükségessége képezi-e vagy sem, és hosszasan megvitatja ezeket a tagállammal. A Bizottság eddig nem javasolt új módosításokat, mert szükségtelenek és rendkívül alacsony hatékonyságúak lettek volna.

Válasz a 84. bekezdésben szereplő 2. ajánlás b) pontjára: A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást.

A Bizottság kitart amellett, hogy az ilyen értékelés elvégzése gondosan történik, és mindig is általános gyakorlatnak számított. Az ellenőrzőlisták azért nem tartalmaznak részletes információkat, mert a Bizottság szükségtelennek és kevéssé hatékonynak ítéli az értékelési eljárás minden egyes részletére kiterjedő jelentést, ami a rendeletek által előírt valamennyi olyan elemet is lefed, ami mindig is általános gyakorlatnak számított.

Válasz a 84. bekezdésben szereplő 2. ajánlás c) pontjára: A Bizottság kitart amellett, hogy ezt az ajánlást relevanciájának mértékéig teljes mértékben végrehajtotta. A 2014–2020-as időszakban ez az ajánlás elvesztette relevanciáját, mert az éves végrehajtási jelentéseket már nem tekintik a részletes, de csak összefoglaló jellegű tájékoztatás eszközeinek. A Bizottság kitart amellett, hogy az éves végrehajtási jelentésekben elegendő és releváns információ szerepel, részletesebb információkat pedig egyéb jelentéstételi eszközökön keresztül szolgáltatnak (például értékelő jelentések; technikai egyeztetések és monitoringbizottságok – az ezek keretében folytatott párbeszédeket a jegyzőkönyvek és feljegyzések tartalmazzák).

Válasz a 86. bekezdésben szereplő 3. ajánlásra: A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást.

A Bizottság kitart amellett, hogy a hitelességi és megbízhatósági ellenőrzések szisztematikus elvégzése általános gyakorlatnak számít. Léteznek bizonyítékok erre az általános gyakorlatra (az értékelő egység és az ESZA koordináló egységének iránymutatásokat tartalmazó dokumentációi; a jelentések elfogadásának ellenőrzőlistái). Minden egyes elvégzett ellenőrzés dokumentálása szükségtelen és kevéssé hatékony lenne.

20/2015. sz. különjelentés: A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága

Válasz a 74. bekezdésben szereplő 1. ajánlás a) pontjára: Az 1305/2013/EU rendelet 75. cikkének értelmében a 2018-ra vonatkozó továbbfejlesztett éves végrehajtási jelentést a tagállamoknak 2019. június végéig kell benyújtaniuk a Bizottságnak. A Bizottság csak ettől az időponttól képes az adott nyomon követés kiegészítésére.

Válasz a 77. bekezdésben szereplő 3. ajánlás a) pontjára: A Bizottság végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást, mivel a kérésnek megfelelően tanácsolta a tagállamok számára a további mutatók meghatározását. A Bizottság a 2014–2020-as közös monitoring- és értékelési rendszer szerinti közös kontextus-, eredmény- és outputmutatók segítségével követi nyomon a vidékfejlesztési programok végrehajtását.

Az értékelések elvégzésére a tagállam által/nevében kerül sor, míg az ilyen értékelések uniós szintű összefoglalásának feladata a Bizottság szolgálataira hárul. A 2014–2020-as közös monitoring- és értékelési rendszer végrehajtási jogi aktusban szereplő kötelező elemei közé tartozik a politika teljesítményének nyomon követésekor alkalmazandó mutatók jegyzéke. E mutatókon felül a Bizottság nem tehet többet annál, mint hogy további mutatók meghatározását tanácsolja a tagállamoknak, illetve erre ösztönzi őket.

A „tanácsolja azon tagállamoknak, ahol az NPI-támogatás összege jelentős, hogy a leggyakrabban támogatott NPI-típusokra vonatozóan határozzanak meg kifejezetten az eredményt mérő mutatókat” ajánlás teljesítve lett a következő dokumentumban szereplő iránymutatások révén: „A vidékfejlesztési programok eredményeinek értékelése: az értékelésre vonatkozó jelentéstétel előkészítése 2017-ben”.

A Bizottság nem kötelezheti a tagállamokat ilyen további mutatók meghatározására, mivel azok túlmutatnak a 2014–2020-as közös monitoring- és értékelési rendszer keretének kötelező elemein.

Válasz a 81. bekezdésben szereplő 5. ajánlás b) pontjára: A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság megbízhatósági és ellenőrzési igazgatósága továbbra is bele fogja foglalni az Európai Számvevőszék megállapításait a többéves munkaprogramra vonatkozó előkészítő munkájába. Az Európai Számvevőszék megállapításai a többéves munkaprogram kidolgozása során alkalmazott általános kritériumok között szerepelnek.

23/2015. sz. különjelentés: Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő

Válasz a 172. bekezdésben szereplő 1. ajánlás d) pontjára: Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Válasz a 172. bekezdésben szereplő 1. ajánlás e) pontjára: Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Válasz a 172. bekezdésben szereplő 1. ajánlás f) pontjára: Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Válasz a 182. bekezdésben szereplő 2. ajánlás b) pontjára: Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Válasz a 182. bekezdésben szereplő 2. ajánlás c) pontjára: Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Válasz a 182. bekezdésben szereplő 2. ajánlás d) pontjára: Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Válasz a 191. bekezdésben szereplő 3. ajánlás b) pontjára: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

Válasz a 191. bekezdésben szereplő 3. ajánlás e) pontjára: További munka van előirányozva, és ennek az ajánlásnak a teljeskörű végrehajtása 2020 végére várható.

Válasz a 191. bekezdésben szereplő 3. ajánlás f) pontjára: Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Válasz a 191. bekezdésben szereplő 3. ajánlás g) pontjára: Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

24/2015. sz. különjelentés: A Közösségen belüli héacsalás kezelése: fokozottabb fellépésre van szükség

Válasz a 116. bekezdésben szereplő 6. ajánlásra: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást. Az ajánlást megelőzte a Bizottság „végleges héa-rendszerre” vonatkozó javaslata, amelyet jelenleg vitat meg a Tanács, és amely átdolgozza az EU-n belüli kereskedelem jelenlegi héa-rendszerét, és a beszámolási kötelezettségekre vonatkozó új szabályokat tartalmaz.

Válasz a 117. bekezdésben szereplő 7. ajánlásra: A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást. Az ágazati fordított adózási mechanizmus egy opcionális és elsősorban a csalással kapcsolatos konkrét nemzeti problémákra irányuló csalásellenes intézkedés. A Bizottság „végleges héa-rendszerre” irányuló és a Tanács által jelenleg megvitatott javaslata az ágazati fordított adózás eltörlését irányozza elő (első szakaszban az árukra vonatkozóan), mivel az EU-n belüli csalás problémájának gyökerét kezeli strukturális módon.

25/2015. sz. különjelentés: A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne

Válasz a 101. bekezdésben szereplő 1. ajánlás b) pontjára: A Bizottság az ajánlást teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

A tagállamok igénybe veszik a bevált gyakorlatok cseréjének céljából létrehozott platformot – az Európai Vidékfejlesztési Hálózatot –, ahogy a 2014–2020-as jelenlegi programozási időszak során végrehajtással kapcsolatos projektek és bevált gyakorlatok jelennek meg. Az esetleges holtteherhatás további értékelése csak eseti alapon lehetséges a program értékelésének keretében, amelyre vonatkozóan a Bizottság iránymutatást adott ki.

Emellett a Bizottság a 2014–2020-as jelenlegi időszak vidékfejlesztési programjainak elfogadásával mérsékelte azt a kockázatot, hogy az uniós alapok nem teremtenek többletértéket.

Válasz a 101. bekezdésben szereplő 1. ajánlás d) pontjára: A Bizottság részben végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást, mivel végrehajtása folyamatban van. A Bizottság különböző szolgálatai rendszeres kapcsolatban állnak egymással. Vidékfejlesztési programok jóváhagyásakor vagy módosításakor hivatalos szolgálatközi konzultációk révén a Bizottság egyéb szolgálatait is bevonják a folyamatba, és figyelembe veszik azok hozzájárulását. Emellett a partnerségi megállapodások módosítása is közösen történik. A 2019-ben benyújtani szükséges 2018-ra vonatkozó továbbfejlesztett éves végrehajtási jelentés várhatóan további betekintést nyújt az intézkedések hatékonyságáról, ami az uniós alapok egymást kiegészítő jellegének biztosítását illeti. 2018 szeptemberében közzétették az ilyen éves végrehajtási jelentésekre vonatkozó felülvizsgált iránymutatást.

Válasz a 106. bekezdésben szereplő 2. ajánlás b) pontjára: A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti az ajánlást. A Bizottság számos bemutatót tartott a költségvetési rendelet ((EU, Euratom) 2018/1046 rendelet) által az egyszerűsített költségelszámolási módszerek tekintetében bevezetett új opciókról. Ilyen bemutatóra került sor a Vidékfejlesztési Bizottságban, valamint a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség 2018. októberi szemináriumának és a spanyol kifizető ügynökségek 2018. novemberi konferenciájának alkalmából. E bemutatók során megvitatták, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek miként helyettesíthetik a költségek észszerűségére vonatkozó értékelés szükségességét, valamint a tagállamok hogyan küzdhetik le az e téren jelentkező esetleges nehézségeket. Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat munkaértekezlete 2019. június 20-ra van beütemezve, és a következő címet viseli: „Egyszerűsített költségelszámolási módszerek: megszerzett tapasztalatok és új lehetőségek”.

Válasz a 109. bekezdésben szereplő 3. ajánlás a) pontjára: A Bizottság szándékában áll a 2014–2020-as vidékfejlesztési programok részét képező alapok hatékonyságának és eredményességének értékelése a közös monitoring- és értékelési rendszerrel (az 1306/2013/EU rendelet 110. cikke) összhangban. Erre a tagállamok által 2019-ben jelentett időközi értékelések és a Bizottsághoz 2024 végéig benyújtott utólagos értékelések (az 1305/2013/EU rendelet 78. cikke) alapján fog sor kerülni.

3.4. melléklet – A részlegesen végrehajtott ajánlások terén elért eredmények és a fennmaradó hiányosságok jelentés szerinti bontásban

01/2015. sz. különjelentés: Belvízi szállítás Európában: 2001 óta nem történt jelentős javulás a modális részesedés és a hajózhatóság feltételeinek terén

Az 54. bekezdésben szereplő 2. ajánlás a) pontja: Nincs bizonyíték a tagállamok közötti hatékony koordinációs erőfeszítésekre.

Válasz: Az ajánlás részletes elemzés végzésére irányult a stratégia továbbfejlesztése érdekében. A Bizottság meghozta a végrehajtáshoz meghatározott időkereten belül lehetséges intézkedéseket, és az ajánlást végrehajtottnak tekinti. Külön piacfigyelési elemzés révén megvizsgálta a belvízi hajózási ágazat helyzetét. A Bizottság emellett a vízi szállítás potenciáljára (kikötők és belvízi utak) vonatkozó tanulmányokat is folytat az uniós gazdaság alakulására és az infrastrukturális fejlesztésekre vonatkozó különböző forgatókönyvek alapján. A stratégia felülvizsgálatára a TEN-T keret felülvizsgálatának általánosabb összefüggésében fog sor kerüli. A Bizottság által az uniós gazdaság alakulására vonatkozó különböző forgatókönyvek, az ipari tendenciák és a TEN-T fejlesztések alapján a vízi szállítás potenciáljára (kikötők és belvízi utak) vonatkozóan végzett tanulmányt 2019 februárjára kellett volna befejezni. A tanulmányért felelős tanácsadónál jelentkező késések és a tanulmány jelentős javításának szükségessége következtében azonban a végső jelentés jelenleg a Bizottság szolgálatai általi jóváhagyásra vár.

A Tanáccsal és az Európai Parlamenttel folytatott párbeszédeket követően a Bizottság a tagállamokkal és az érintett felekkel együttműködésben megkezdte a 2020 után bevezetendő jövőbeli Naiades III program előkészítésére irányuló munkát, a belvízi hajózási ágazat hatékonyságának további fokozása érdekében.

02/2015. sz. különjelentés: Uniós finanszírozású települési szennyvíztisztító telepek a Duna-medencében: a tagállamoknak további segítségre van szükségük az uniós szennyvíz-politikai célok eléréséhez

A 110. bekezdésben szereplő 2. ajánlás a) pontja: A 2 000 lakosegyenérték alatti agglomerációk esetében nem került sor ilyen információk gyűjtésére.

Válasz: A Bizottság kellőképpen figyelembe vette a 2. ajánlás a) pontját, és nem fogadta el annak 2 000 lakosegyenérték alatti agglomerációkra vonatkozó részét. A Bizottság nem fogadta el, hogy a 2 000 lakosegyenérték alatti agglomerációk finanszírozási összegeire vonatkozó információkat kérjen a tagállamoktól. Ennek okai a következők: a) indokolatlan további adminisztratív teher, b) nagyobb jelentéstételi késedelmeket okozna (az Európai Számvevőszék máshol a jelentéstételi késedelem csökkentését ajánlja), c) az irányelv nem tartalmaz kifejezett beszámolási kötelezettséget.

A 115. bekezdésben szereplő 3. ajánlás c) pontja: A Környezetvédelmi Főigazgatóság túlfolyások kötelező mérésére vonatkozó ajánlásunkra vonatkozó következtetésének kiadása még folyamatban van.

Válasz: Az Európai Számvevőszék ajánlását követően a Bizottság külön tanulmányt végzett a csapadékvíz-túlfolyásokról, és felvette ezt a kérdést a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv értékelésébe. Az értékelés a végéhez közelít, és közzétételére 2019 negyedik negyedévében fog sor kerülni. Az értékelés visszatekintő jellegű, de a kombinált szennyvíz-túlfolyások fennmaradó hatását a teljes megfelelés forgatókönyve mellett vizsgálja. Ennek modellezése megtörtént, és a következtetéseket bele fogják foglalni az értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumba (2019 negyedik negyedévére várható). Az értékelés következtetéseinek alapján a Bizottság eldöntheti, hogy végez-e hatásvizsgálatot arra vonatkozóan, hogy szükség van-e a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv módosítására, többek között a túlfolyások mérésére és szabályaira vonatkozó követelmények előírásának tekintetében. A fentiek alapján a Bizottság mostanra teljes mértékben végrehajtottnak tekinti az ajánlást.

A 115. bekezdésben szereplő 3. ajánlás d) pontja: Továbbra is fennáll a túlméretezett szennyvíztisztító telepek kockázata.

Válasz: A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást. A Bizottság meghozta az ajánlott intézkedést.

A 2014–2020-as programozási időszak tekintetében a pénzügyi eszközökre vonatkozó jelentéstétel követelményeit a közös rendelkezésekről szóló rendelet (1303/2013/EU rendelet) 46. cikke és a 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet I. melléklete tartalmazza. Utóbbi meghatározza a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel mintáját. A jelentéstételi minta VIII. szakaszában a tagállamoknak információt kell nyújtaniuk a pénzügyi eszköz által az európai strukturális és beruházási alapokon kívüli forrásokból bevont egyéb hozzájárulások összegéről, többek között az állami és/vagy magán-hozzájárulásokról, a finanszírozási megállapodásokban lekötött és a végső kedvezményezettek szintjén kifizetett hozzájárulásokra vonatkozóan egyaránt.

A 117. bekezdésben szereplő 4. ajánlás b) pontja: A termésnövelő anyagokra vonatkozó felülvizsgált rendelet elfogadása még folyamatban van. A szennyvíziszap műtrágyák jegyzékébe való belefoglalása egy folyamatban lévő műszaki tanulmány eredményeitől függ.

Válasz: A termésnövelő anyagokra vonatkozó rendeletet májusban fogadták el, és június 25-én teszik közzé. A STRUBIAS tanulmányt alapul vevő felhatalmazáson alapuló jogi aktus új összetevő-kategóriákkal egészítheti ki a rendelet 2. mellékletét, amely a piacon CE-jelöléssel (európai megfelelési jelölés) ellátott termésnövelő anyagként forgalmazott egyes anyagok, mint a hamu és a szennyvíziszapból visszanyert, csapadékból származó sók hasznosítási szabályait határozza meg.

04/2015. sz. különjelentés: Mennyiben járult hozzá a technikai segítségnyújtás a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szakpolitika végrehajtásához?

A 90. bekezdésben szereplő 1. ajánlás: Az ajánlás nyomán meghozott intézkedések által képviselt hozzáadott érték megkérdőjelezhető. Bár a Bizottság végrehajtotta az 1. ajánlást (pontosítás és figyelemmel kísérés), intézkedése nem kezelte a jelentésünkben azonosított mögöttes megállapítást, miszerint a technikai segítségnyújtással kapcsolatos tagállami kiadások nagy része „gyakorlatilag költségvetés-támogatásnak minősül”. A technikai segítségnyújtás általános adminisztratív kiadásokra fordítása nem ellentétes az uniós rendeletekkel, ezért a Bizottság engedélyezi az ilyen felhasználást. A figyelemmel kísérés részeként az ilyen kiadások megfelelő értékelése és a tagállamok összehasonlítása segíthet a tagállamoknak szóló útmutatóba és ajánlásokba belefoglalni szükséges bevált/legrosszabb gyakorlatok azonosításában.

Válasz: A megosztott irányítás elvének értelmében a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban kifejtik a technikai segítségnyújtás felhasználásának módját, és módjukban áll átfogó értékelést nyújtani annak végrehajtásáról.

Emellett hangsúlyozni kell, hogy a monitoringmutatók az értékeléshez szükséges információ csak egy részét biztosítják, és az értékelés jóval túlmutat a monitoringtáblázatok adatelemzésén. A 808/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet V. mellékletében szereplő vidékfejlesztésre vonatkozó egységes értékelési kérdések között szerepel a 20. kérdés: „A technikai segítségnyújtás milyen mértékben járult hozzá az 1303/2013/EU rendelet 59. cikkében és az 1305/2013/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célok eléréséhez?”

A vidékfejlesztési programok utólagos értékelését várhatóan 2024 decemberére készítik el és nyújtják be a Bizottságnak.

A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást.

A 93. bekezdésben szereplő 4. ajánlás: Az ellenőrök rendelkezésére álló bizonyítékok alapján a Bizottság nem hozott elegendő intézkedést a bizottsági szintű teljesítménymérési keret létrehozásához. A 2014–2020-as vidékfejlesztési programok jóváhagyására vonatkozó észrevételeket tartalmazó levelében a Bizottság a technikai segítségnyújtás megfelelő mutatóinak meghatározására buzdította a tagállamokat, ez azonban nem kötelező. A Bizottság nem biztosított a teljesítménymérési keret tagállami szinten való végrehajtásának állapotára vonatkozó információkat. A kért monitoringadatok közül csak nagyon kevés állt rendelkezésre, és ezeket az adatokat a gyakorlatban nem alkalmazták. A nemzeti vidékfejlesztési hálózatokra és egyéb költségekre vonatkozó mutatók (amelyek a kapacitásépítést célzó technikai segítségnyújtást is magukban foglalják) az ilyen elemekhez kapcsolódó kiadások relatív méretének szem előtt tartásával nem kiegyensúlyozottak.

Válasz: A – nemzeti vidékfejlesztési hálózattól eltérő – technikai segítségnyújtás tekintetében a B2.3 monitoringtáblázat különbséget tesz az adminisztratív költségek és a tanulmányokat és képzést is magukban foglaló egyéb költségek között. Általános elvként a tagállamok és régiók által gyűjteni szükséges további mutatók meghatározásának meg kell őriznie egyrészről a hozzáadott érték, másrészről az adminisztratív teher közötti megfelelő egyensúlyt. Ez az oka annak, hogy az ezen a szinten gyűjtött részletes információk mennyiségét szándékosan korlátozzák.

A Bizottságnak nem áll módjában előzetes bizonyítékokat szolgáltatni az értékelési kérdések esetleges eredményeire vonatkozóan. A megosztott irányítás értelmében a vidékfejlesztési programok értékelése tagállami vagy regionális szinten történik, a 808/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 14. cikkében meghatározott közös értékelési megközelítéssel összhangban.

A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást.

05/2015. sz. különjelentés: Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén?

A 100. bekezdésben szereplő 3. ajánlás: A Bizottság nem határozott meg a megújuló hatásokra vonatkozó pontos célértékeket. A szigorúbb alapkezelés megújuló hatásokra kifejtett tényleges hatása továbbra is nyitott kérdés marad.

A társjogalkotók nem biztosítottak jogi előírásokat a megújuló hatásokra vonatkozó célértékek meghatározásához. Ennek oka, hogy a valamennyi pénzügyi eszközt jellemző megújuló jelleg az egyes eszközöktől és azok kialakításától függően eltérő. Emellett a piaci kereslethez és a gazdasági fejlődéshez hasonló külső tényezőktől is függ. Hasonlóképpen a Bizottság csak a megújulásra vonatkozó kiegészítő végrehajtási szabályokat határozott meg a 964/2014/EU és (EU) 2016/1157 végrehajtási rendeleteinek hitelnyújtási politikáról szóló szakaszaiban. A jogszabályi keret és a végrehajtási szabályok csak elveket fogalmazhatnak meg a célértékek meghatározását és a visszafizetett források kezelését illetően.

Különösen a hitelnyújtási volumencél és a kamatláb-tartomány nem határozható meg előzetesen és uniós szinten előre meghatározott célértékekkel. Ennek értékelése csak eseti alapon lehetséges az egyes pénzügyi eszközök előzetes értékelésének keretében (az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkével összhangban), és figyelembe kell venni az eszköz jellegének (megújuló vagy nem megújuló eszköz) meghatározásakor. Az előzetes értékelési eljárás keretében a multiplikátorhatást szintén meg kell vizsgálni. A pénzügyi eszköz részére visszafizetett forrásokat vagy újból felhasználják ugyanazon pénzügyi eszközön belül (ugyanazon pénzügyi eszközön belül megújul), vagy az irányító hatóság, illetve az alapok alapja részére történő visszafizetésüket követően a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. cikkével (az elszámolhatósági időszak vége előtt egy prioritás alapján meghatározott ugyanazon célra) és 45. cikkével (a program céljával összhangban az elszámolhatósági időszak vége után) összhangban használják fel.

Ezekkel a költségvetési rendelet ((EU, Euratom) 2018/1046 rendelet) által módosított rendelkezésekkel a Bizottság végrehajtottnak tekinti az ajánlást, a célértékek kivételével, amelyek csak az egyes pénzügyi eszközök előzetes értékelésében határozhatók meg, nem pedig a Bizottság által horizontális módon.

07/2015. sz. különjelentés: Uniós rendfenntartó misszió Afganisztánban: vegyes eredmények (EKSZ)

A 85. bekezdésben szereplő 2. ajánlás a) pontja: Nincs bizonyíték a tényleges tanfolyamokra. Nincsenek országspecifikus elemek. Nincs bizonyíték a helyi munkatársak telepítés előtti képzésére.

Válasz: Az EKSZ egyetért az Európai Számvevőszék értékelésével.

A 86. bekezdésben szereplő 3. ajánlás b) pontja: A rendelkezésre álló bizonyítékok nem támasztják alá a helyi oktatókra/hallgatókra vonatkozó ajánlás végrehajtását.

Válasz: Az EKSZ egyetért az Európai Számvevőszék értékelésével.

A 86. bekezdésben szereplő 3. ajánlás d) pontja: A mentorálási aktákra, mentorálási mérföldkövekre és mentorálási naplókra vonatkozó bizonyítékokat nem azonosították.

Válasz: Az EKSZ egyetért az Európai Számvevőszék értékelésével.

A 86. bekezdésben szereplő 3. ajánlás e) pontja: A támogató dokumentumokban nem található mentoroknak szóló konkrét iránymutatás az átadás-átvételi eljárásokra vonatkozóan.

Válasz: Az EKSZ egyetért az Európai Számvevőszék értékelésével.

A 86. bekezdésben szereplő 3. ajánlás f) pontja: Az ellenőrök nem találtak konkrét utasításokat/bizonyítékokat a mentorálási tevékenységekkel való szinergiákat és a projekt célkitűzéseinek MIP mérföldkövekhez való egyértelmű hozzákapcsolását illetően.

Válasz: Az EKSZ egyetért az Európai Számvevőszék értékelésével.

A 88. bekezdésben szereplő 5. ajánlás a) pontja: Az EKSZ és a Bizottság eddig nem dolgozott ki átfogó és közös stratégiát a KBVP-missziók méretének csökkentésével és lezárásával kapcsolatban. Nem orvosolták azt a hiányosságot, hogy a misszió lezárási terveit a megbízatás műveleti szakaszának vége előtt három hónappal kell benyújtani. A rendelkezésre álló iránymutatások nem kezelik átfogó módon a méretcsökkentési és lezárási eljárásokban rejlő különböző kockázatokat.

Válasz: Az EKSZ egyetért az Európai Számvevőszék értékelésével.

A 88. bekezdésben szereplő 5. ajánlás b) pontja: Az ellenőrök nem találtak az eszközök felhalmozódásának elkerülésére és a felhalmozódó eszközökből származó pénzügyi kockázatoknak való kitettség megelőzésére vonatkozó konkrét utasításokat/bizonyítékokat; továbbá nem tudtak felmutatni példákat az EKSZ és a Bizottság által a KBVP-missziók számára az eszközök felhalmozódásának elkerülésére vonatkozóan biztosított időszerű központi utasításokra/bizonyítékokra.

Válasz: Az EKSZ egyetért az Európai Számvevőszék értékelésével.

08/2015. sz. különjelentés: Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire?

A 68. bekezdésben szereplő 1. ajánlás: Mivel nem létezik a mikrovállalkozókra vonatkozó konkrét mutató, a 2014–2020-as időszakra továbbra sem áll rendelkezésre információ arról, hogy mekkora összegű vissza nem térítendő támogatást különítettek el a mikrovállalkozók számára.

Válasz: Az Európai Számvevőszék által a 3.4 mellékletben említett továbbra is fennálló hiányosságok tekintetében meg kell jegyezni, hogy az operatív programok különös mutatókkal való kiegészítése opcionális az irányító hatóságok számára. Ugyanakkor a rendelet (az 1304/2013/EU rendelet I. mellékletének 2. pontja) egy kötelező közös kimeneti mutatót irányoz elő a szervezetek számára.

10/2015. sz. különjelentés: Az uniós kohéziós kiadások terén nagyobb erőfeszítés lenne szükséges a közbeszerzési problémák kezelésére

A 99. bekezdésben szereplő 1. ajánlás a) pontja: Jelenleg csupán a szabálytalanságkezelő rendszerben található esetek kb. negyede tartalmaz az alkategóriára vonatkozó részletes információkat, ez az arány azonban az új esetek rögzítésével és a régi esetek lezárásával javulni fog. Az elemzési eszköz, illetve a szabálytalanságkezelő rendszer és a tagállami adatbázisok közötti kapcsolódási pontok kiépítése előrehaladott állapotban tart, azonban még nincsenek befejezve.

Válasz: A szabálytalanságkezelő rendszert (IMS) frissítették a közbeszerzési szabálysértésekkel kapcsolatos szabálytalanságokra vonatkozó kategória hozzáadásával. Ez a kategória további 26 típusra bomlik, amelyek képesek részletesen leírni az ilyen jogsértések fő okait. Ezek a kategóriák teljes mértékben összhangban vannak a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a nemzeti ellenőrző hatóságok által alkalmazott kategóriákkal.

Az új kategóriák által nyújtott elemzési lehetőségek kiaknázása előtt szükség van az adatok kritikus tömegének elérésére. Eddig a közbeszerzési szabályok megsértésével kapcsolatos 19 891 szabálytalanság közül 7 593 (38 %) tartalmaz az új kategóriák szerinti információt. Következésképpen ezeknek az adatoknak az érdemi elemzése fokozatosan fog megvalósulni, ahogy a tagállamok aktualizálják a régebbi szabálytalanságokat, és újak rögzítésére kerül sor.

A helyzet tehát fokozatosan javul, és a Bizottság minden kínálkozó alkalommal (a COCOLAF bizottság szakosított alcsoportjában vagy az ellenőrző hatóságok részvételével zajló éves koordinációs üléseken) emlékezteti a nemzeti hatóságokat az információk frissítésére és az adatok minőségére fordított figyelem szükségességére.

A 105. bekezdésben szereplő 6. ajánlás a) pontja: Az e-közbeszerzés további szakaszait még végre kell hajtani az irányelvben előirányzottak szerint (e-számlázás 2019 áprilisáig).

A Bizottságnak valamennyi tagállamot az ARACHNE adatbázisban való részvételre és annak használatára kell ösztönöznie.

Válasz: Az e-közbeszerzés utolsó jogilag kötelező fázisa (a jelentkezések elektronikus benyújtása) 2018 októbere óta hatályban van. Az egységes piaci stratégia részeként a Bizottság támogatja a szerződéstárak kidolgozását a tagállamokban. A szerződéstárak jelentős mértékben hozzájárulnak a közbeszerzési adatok átláthatóságának fokozásához. Az egyeztető fórumon (EXEP) belül egy munkacsoportot hoztak létre, amelynek feladata a bevált gyakorlatok megosztása ezen a területen, és amely már kidolgozott egy iránymutatást a szerződéstárakra vonatkozóan.

Az adatbányászati eszközöket illetően a Bizottság elvégzi az ajánlott lépéseket. Így aktívan népszerűsíti az ARACHNE, egy általa fejlesztett kockázatértékelő megelőző eszköz használatát a felelős tagállami hatóságok körében. Ez az eszköz jelentős javulást hozhat az irányítás ellenőrzésében, illetve például a közbeszerzési eljárásokhoz, az összeférhetetlenséghez vagy a támogatásoknak bizonyos gazdasági szereplőkhöz való koncentrálódásához kapcsolódó kockázatok megelőzésében és felismerésében. Ezen túlmenően segíthet a csalásra figyelmeztető jelzések azonosításában is. A Bizottság elismeri és támogatja más, ehhez hasonló adatbányászati eszközök használatát is.

A következő intézkedésekre került sor:

| 1) | Technikai és kapacitásépítési segítség nyújtása a tagállamok, különösen az „elsőbbséget élvező országok” számára a közbeszerzésről szóló irányelvekben szereplő e-közbeszerzési követelmények végrehajtásához 2018 végéig. |
| --- | --- |

1)

Technikai és kapacitásépítési segítség nyújtása a tagállamok, különösen az „elsőbbséget élvező országok” számára a közbeszerzésről szóló irányelvekben szereplő e-közbeszerzési követelmények végrehajtásához 2018 végéig.

| 2) | A bevált gyakorlatok megosztása az e-közbeszerzés egyeztető fórumában (EXEP) az e-közbeszerzésre való átállás támogatása érdekében (a legutóbbi EXEP ülésre 2019. május 22-én került sor). 2018. október 18-án a közbeszerzés digitális átalakulásáról szóló konferenciát tartottak. |
| --- | --- |

2)

A bevált gyakorlatok megosztása az e-közbeszerzés egyeztető fórumában (EXEP) az e-közbeszerzésre való átállás támogatása érdekében (a legutóbbi EXEP ülésre 2019. május 22-én került sor). 2018. október 18-án a közbeszerzés digitális átalakulásáról szóló konferenciát tartottak.

| 3) | A bevált gyakorlatok megosztása és a 2017-ben közzétett uniós e-számlázási előírás végrehajtásának – amelynek határideje 2019 áprilisa – támogatása (konkrétan az elektronikus számlázás európai egyeztető fórumán keresztül). |
| --- | --- |

3)

A bevált gyakorlatok megosztása és a 2017-ben közzétett uniós e-számlázási előírás végrehajtásának – amelynek határideje 2019 áprilisa – támogatása (konkrétan az elektronikus számlázás európai egyeztető fórumán keresztül).

| 4) | Az e-közbeszerzéssel kapcsolatos jogi kérdések kezelése (állami támogatás, az irányelv értelmezése stb.). |
| --- | --- |

4)

Az e-közbeszerzéssel kapcsolatos jogi kérdések kezelése (állami támogatás, az irányelv értelmezése stb.).

11/2015. sz. különjelentés: Megfelelően irányítja a Bizottság a halászati partnerségi megállapodásokat?

A 90. bekezdésben szereplő 1. ajánlás b) pontja: Mivel azonban nincsenek dokumentált regionális stratégiák, további előrehaladásra van szükség a regionális stratégiák Bizottság általi kidolgozásának és dokumentálásának tekintetében.

Válasz: A Bizottság tudomásul veszi az Európai Számvevőszék végső értékelését. Úgy ítéli meg, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodással kapcsolatos tárgyalások keretében végzett minden egyes értékelés már most is magában foglalja a regionális összefüggést, az ugyanazon régión belüli különböző fenntartható halászati partnerségi megállapodások következetességének biztosítása céljából.

Mindazonáltal a fenntartható halászati partnerségi megállapodások 2020/2021-re tervezett álfogó értékelésekor a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozó további regionális stratégiákat fog kidolgozni.

A 93. bekezdésben szereplő 2. ajánlás a) pontja: Az engedélyezési folyamat nyomon követésére vonatkozó jelenlegi eljárásnak azonban még mindig vannak hiányosságai. Az engedélyezési folyamat Bizottság általi monitoringját és nyomon követését illetően további előrelépésekre van szükség.

Válasz: A Bizottság tudomásul veszi az Európai Számvevőszék végső értékelését. Az engedélyezési folyamat kezelését végző bizottsági szolgálatoknak már most is módjukban áll az adatok pontosságának és hiánytalanságának ellenőrzése a meglévő belső iránymutatások alapján, valamint az összes kérelem rögzítése egy adatbázisban.

A folyamat további egyszerűsítésének érdekében egy informatikai projektet dolgoztak ki, amely jelenleg folyamatban van. Következésképpen az engedélyezési folyamatnak 2021 végére teljes mértékben automatizálttá kell válnia.

12/2015. sz. különjelentés: A tudástranszfer- és tanácsadási intézkedések gyenge irányítása kihat a tudásalapú vidéki gazdaság előmozdítását célzó uniós prioritásra

A 94. bekezdésben szereplő 1. ajánlás b) pontja: Az iránymutató dokumentumban szereplő információk nem szolgálnak elegendő részlettel a képzési igények ismétlődő elemzésének módjáról.

Válasz: A képzési igények rendszeres elemzésének különböző módszerei léteznek, és a legmegfelelőbb megközelítés az adott mezőgazdasági ismeret- és információs rendszertől függ, amely tagállamonként változó. Ezért az intézkedési adatlap csak általánosságokban képes bemutatni az ilyen igényfelmérések elvégzésének leghatékonyabb módját.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedési adatlapon általa végrehajtott aktualizálás megfelelő részletességet biztosít, és elegendő iránymutatást nyújt a tagállamok számára a rendszeres igényfelmérés elvégzését illetően.

Ezért az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

A 94. bekezdésben szereplő 1. ajánlás d) pontja: A tanácsadási szolgáltatások létrehozására vonatkozó tagállami megfelelést a Bizottság nem követi nyomon a monitoringbizottságokban és az éves felülvizsgálati üléseken.

Válasz: A vidékfejlesztési intézkedések vidékfejlesztési programokhoz való hozzáadását csak abban az esetben hagyják jóvá, ha a tagállam bizonyítja egy mögöttes stratégiai szükséglet fennállását. Ez a szükséglet a vidékfejlesztési programból válik egyértelművé, amely a maga során a GYELV-elemzésre és az abból származó igényfelmérésre alapul, amelyet minden tagállamnak el kell végeznie a vidékfejlesztési programozási szakasz kezdetekor.

Az éves felülvizsgálati ülések és a monitoringbizottságok keretében értékelik az „éves végrehajtási jelentéseket”, amelyek beszámolnak a vidékfejlesztési programok valamennyi beprogramozott intézkedésének végrehajtásában elért előrehaladásról. Végrehajtási nehézségek vagy késedelmek esetén elemzik a helyzetet, és korrekciós intézkedést hoznak.

Ezért az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

A 96. bekezdésben szereplő 2. ajánlás b) pontja: A tagállami eljárások ajánlásunk által kért Bizottság általi monitoringja nem elegendő mértékű.

Válasz: Az Európai Számvevőszék iránymutató dokumentumokra és közbeszerzésre, többek között a házon belüli megvalósításra vonatkozó tájékoztatásra vonatkozó ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

A tagállami eljárások megfelelőségi vizsgálatok révén történő monitoringját illetően lásd a Bizottság válaszát az 5. ajánlásra a 12/2015. sz. különjelentéssel kapcsolatban.

A 98. bekezdésben szereplő 3. ajánlás a) pontja: A Bizottság kevés bizonyítékot szolgáltatott az irányító hatóságoknak nyújtott olyan további képzéseket illetően, amelyek a költségek észszerűségéről szólnak, amikor nem alkalmaznak egyszerűsített költségelszámolási módszereket. Annak ellenére, hogy van néhány közös célkitűzésük, a költségek észszerűségének ellenőrzése és az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása nem ugyanaz a kérdés. Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek a vidékfejlesztési kiadások csak egy kis részét fedik le (lásd a 11/2018. sz. különjelentést), ezért az irányító hatóságoknak továbbra is el kell végezniük a költségek észszerűségére vonatkozó értékelést. (Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat platformján a Bizottság nem azonosított a költségek észszerűségének értékelésére szolgáló adminisztratív eljárásokkal kapcsolatos további bevált gyakorlatokat).

Válasz: A Bizottság iránymutatást nyújt, amely bizonyos jogi értelmezéseket tisztázó és az uniós jog végrehajtásának bevált gyakorlataira vonatkozó példákat terjesztő dokumentumként szolgál a tagállamok számára.

A költségek észszerűségének kérdése különböző összefüggésekben a tagállamokkal folytatott rendszeres párbeszéd tárgyát képezi: a legutóbbi esemény a 2018 júniusában megszervezett hibaarány szeminárium volt, amelynek keretében a költségek észszerűségének és az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használatának szempontjait vitatták meg.

A tagállamok kérésére képzések szervezhetők, és már eddig is több képzésre került sor ebben a témában. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek elterjedése jelentős mértékben növekszik a vidékfejlesztési programok végrehajtásával, ami azt jelenti, hogy a tagállamok ritkábban kerítenek sort a költségek észszerűségének értékelésére.

E tekintetben az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

A 98. bekezdésben szereplő 3. ajánlás b) pontja: A szolgáltatásközi csoportok által megvitatott témák általánosak, és nem terjednek ki az egyéni programintézkedésekre. Emellett jelentésünk (16/2017. sz. különjelentés) a partnerségi megállapodásokat és a vidékfejlesztési programokat az ágazatokon átnyúló kiegészítő jelleg és a szinergiák tekintetében érintő hiányosságokat azonosított.

Válasz: Az 1303/2013/EU rendelet 51. cikke előírja, hogy a Bizottság és az egyes tagállamok közötti éves felülvizsgálati ülések 2017-ben és 2019-ben valamennyi programmal foglalkozzanak. Ezeknek a felülvizsgálati üléseknek figyelembe kell venniük a partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló előrehaladási jelentést. Egyebek mellett ennek a jelentésnek információkkal kell szolgálnia az európai strukturális és befektetési alapok és más uniós és nemzeti finanszírozási eszközök közötti és az Európai Beruházási Bankkal történő koordinációt biztosító mechanizmusok végrehajtásáról. Ezek a felülvizsgálati ülések olyan további eszközök, amelyek biztosítják az európai strukturális és beruházási alapok egyes tagállamokon belüli programjainak egymást kiegészítő jellegét és szinergiáját, és alapot biztosítanak az esetlegesen szükségessé váló javításokhoz.

Ezért az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

A 100. bekezdésben szereplő 4. ajánlás b) pontja: Az 1. intézkedésre vonatkozó frissített iránymutató dokumentum nem nyújt világos iránymutatást a visszacsatolási eljárások tagállamok általi elvégzésére vonatkozóan. Annak ellenére, hogy a jelentésünk standard módszertanra vonatkozó példája magában foglalja a képzési programok értékelését, ez nem szerepel az iránymutatás szövegében, és az általános értelmezés az lehet, hogy a módszertan csak az igények elemzésére vonatkozik

Válasz: A Bizottság továbbra is azon az állásponton marad, hogy nem felelős a jövőbeli képzések javítására szolgáló visszacsatolási rendszerek meglétének nyomon követéséért.

A tudástranszfer- és tanácsadási szolgáltatások minőségére és eredményességére vonatkozó megbízható információkat illetően a 808/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete a vidékfejlesztésre vonatkozó egységes értékelési kérdéseket határoz meg: Az 1A kiemelt területre vonatkozó 1. értékelési kérdés a következőképpen szól: „A vidékfejlesztési program keretében végrehajtott intézkedések milyen mértékben mozdították elő a vidéki térségekben az innovációt, az együttműködést és a tudásalap fejlesztését?” Ezt az értékelési kérdést a 2019-ben benyújtott javított éves végrehajtási jelentésben és az utólagos értékelésben kell megválaszolni.

Ezért az Európai Számvevőszék ajánlását a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

A 102. bekezdésben szereplő 5. ajánlás: Számos tervezett ellenőrzésre nem került sor a gyakorlatban, és ennek egyik lehetséges oka a kockázatértékelés során elért alacsony pontszám.

Ellenőreink elismerik, hogy a területre vonatkozó különjelentésünk közzétételét követően a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság megfelelőségi vizsgálatokba kezdett a tudástranszfer és innováció területén. Ugyanakkor a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2016–2018-as többéves munkaprogramjának (49. o.) értelmében az ellenőrzések 12/2015. sz. különjelentés előtti hiányának magyarázata a 2007–2013-as programozási időszak kiadásainak alacsony szintje.

Nincs biztosítékunk arra vonatkozóan, hogy a tudástranszfer és a tanácsadási intézkedések kockázati profilját a Bizottság válaszában megjelölt mértékig növelték.

Válasz: A tudástranszfer és innováció területére vonatkozó azon ellenőrzéseket, amelyekre a gyakorlatban nem került sor, a 2016-2019-es többéves munkaprogram n+2., azaz 2018–2019-es évére ütemezték be. Egy 2017-ben végzett új központi kockázatértékelést követően az alacsonyabb kiadásoknak köszönhetően alacsonyabb volt a kockázattal kapcsolatos pontszámuk, és tekintettel a rendelkezésre álló forrásokra egyéb (magasabb kockázatú és nagyobb kiadásokat feltételező) ellenőrzések mellett született döntés.

A különjelentést követően megnőtt az ellenőrzési területtel kapcsolatos kockázat. Ezért a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság kiválasztott és elvégzett 5 ellenőrzést (Ausztriában, Dániában, Franciaországban, Olaszországban és Svédországban). Látni kell, hogy mivel a kiadás nagyon alacsony, a kiválasztott ügyletek száma még abban az esetben is korlátozott, ha az ellenőrzési terület kockázati tényezőjét megnövelték a kockázatelemzésben.

Emellett a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által 2018 júliusa óta alkalmazott új ellenőrzési megközelítésben a hangsúly a tanúsító szerv munkáján van valamennyi nem IIER intézkedés, többek között a tudástranszferre és az innovációra vonatkozó intézkedések esetében. Minden olyan esetben, amikor egy ilyen intézkedés található a tanúsító szerv első mintájában, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szintén ki fogja választani az ellenőrzéséhez.

A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti az ajánlást.

13/2015. sz. különjelentés: A FLEGT cselekvési terv keretében a fakitermelő országoknak nyújtott uniós támogatás

A 58. bekezdésben szereplő 1. ajánlás: A munkatervet a 2016–2020-as időszak helyett a 2018–2022-es időszakra készítették el. Az eltérő időszak hatással van a FLEG program monitoringjára és a vele kapcsolatos beszámolásra (lásd az 5. ajánlást).

A munkaterv tervezet még hivatalosan nem kötelező a Bizottság számára, mivel még nem kapta meg egyik szükséges jóváhagyást sem.

Emellett nem különítettek el költségvetést a végrehajtására, ami megnehezíti a teljesítmény monitoringját és az elszámoltathatóságot.

Válasz: A Bizottság emlékeztetett arra, hogy ezt az ajánlást 2015-ben részben fogadta el, mivel a FLEGT cselekvési terv végrehajtását szolgáló költségvetés elkülönítése csak tematikus programok/költségvetési sorok esetében valósítható meg.

A FLEGT munkaterv tervezetet a tagállamok 2018 szeptemberében hagyták jóvá. Ezért a munkaterv tervezetet néhány felelős fél hagyta jóvá. Emellett a FLEGT munkaterv tervezet az erdőirtásra és erdőpusztulásra vonatkozó megjelenés előtt álló uniós közlemény kísérő dokumentuma Ennek az uniós közleménynek az elfogadását követően a FLEGT munkaterv automatikusan bizottsági szolgálati munkadokumentummá alakul, ezért kötelezővé válik a Bizottság számára.

A 59. bekezdésben szereplő 5. ajánlás: A munkaterv eddig egyetlen szükséges jóváhagyást sem kapott meg. A 2018-as haladásjelentés határidejét nem tartották be.

Válasz: A Bizottság 2019 végére szándékozik elkészíteni az első két évre (2018–2019) vonatkozó haladásjelentést.

16/2015. sz. különjelentés: Az energiaellátás biztonságának javítása a belső energiapiac megvalósításával: több erőfeszítésre lenne szükség

A 117. bekezdésben szereplő 3. ajánlás: A végrehajtás még folyamatban van. A piaci hatékonyság hiányát továbbra is meg kell oldani.

Válasz: A jogszabályi keret kiterjesztésével és egy platform létrehozásával a Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti az ajánlást.

Az Európai Számvevőszék azon kijelentését illetően, hogy „a piaci hatékonyság hiányát továbbra is meg kell oldali”, a Bizottság hangsúlyozza, hogy az Európai Számvevőszék ajánlása nem a piac valamennyi problémájának és ártorzulásának megszüntetésére, hanem a helyzet javítását szolgáló konkrét intézkedések (kereskedelmi mechanizmusok) végrehajtására irányult.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ajánlást nem az ilyen intézkedések hatásával kapcsolatban kell értelmezni, mivel ez a hatás nem közvetlenül fog bekövetkezi, és a Bizottság ellenőrzésén kívül eső tényezőktől is függeni fog (a gazdasági szereplők viselkedése, a piac helyzete, szabályozási környezet stb.). Emellett a piaci hatékonyság hiányának kezelése alapvetően a tagállamok és a gazdálkodók tevékenységi körébe tartozik.

A 123. bekezdésben szereplő 7. ajánlás b) pontja: A Bizottság részben elfogadta és végrehajtotta az ajánlást. A házon belüli elemzési és modellezési kapacitások létrehozása jelentős erőforrásigények elé állíthatják a Bizottságot vagy az ACER-t.

Válasz: A Bizottság részben elfogadta az ajánlást, és az elfogadott részeket illetően meghozta a kért intézkedéseket.

A 126. bekezdésben szereplő 9. ajánlás: A Bizottság nem terjesztett elő jogalkotási javaslatokat.

Válasz: A Bizottság nem fogadta el az ajánlást. Ugyanakkor meghozta a mögöttes kérdések kezeléséhez szükségesnek ítélt intézkedéseket.

17/2015. sz. különjelentés: Az ifjúsági munkacsoportoknak nyújtott bizottsági támogatás: az ESZA-források átirányítása megtörtént, de nem összpontosítottak kellő mértékben az eredményekre

A 84. bekezdésben szereplő 2. ajánlás a) pontja: Hiányosságok annak a követelménynek az alkalmazását illetően, amely előírja a módosítások intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiára kifejtett várható hatásainak megindokolását.

Válasz: A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást.

A Bizottság kitart amellett, hogy az eredmények javítási lehetőségeinek vizsgálata egy folyamatban lévő általános gyakorlat. A jobb eredmények elérésének elsődleges céljával a Bizottság minden átprogramozási kérelmet megvizsgál, függetlenül attól, hogy azok okát az új kiegészítő alapok belefoglalásának szükségessége képezi-e vagy sem, és hosszasan megvitatja ezeket a tagállammal. A Bizottság eddig nem javasolt új módosításokat, mert szükségtelenek és rendkívül alacsony hatékonyságúak lettek volna.

A 84. bekezdésben szereplő 2. ajánlás b) pontja: Az ellenőrzőlisták nem dokumentálták a további eredmények észszerűségének elemzését.

Válasz: A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást.

A Bizottság kitart amellett, hogy az ilyen értékelés elvégzése gondosan történik, és mindig is általános gyakorlatnak számított. Az ellenőrzőlisták azért nem tartalmaznak részletes információkat, mert a Bizottság szükségtelennek és kevéssé hatékonynak ítéli az értékelési eljárás minden egyes részletére kiterjedő jelentést, ami a rendeletek által előírt valamennyi olyan elemet is lefed, ami mindig is általános gyakorlatnak számított.

A 84. bekezdésben szereplő 2. ajánlás c) pontja: Az operatív programok módosításához kapcsolódó múltbéli és várható eredményességről nem számolnak be megfelelő mértékben az éves végrehajtási jelentésekben

Válasz: A Bizottság kitart amellett, hogy ezt az ajánlást relevanciájának mértékéig teljes mértékben végrehajtotta. A 2014–2020-as időszakban ez az ajánlás elvesztette relevanciáját, mert az éves végrehajtási jelentéseket már nem tekintik a részletes, de csak összefoglaló jellegű tájékoztatás eszközeinek. A Bizottság kitart amellett, hogy az éves végrehajtási jelentésekben elegendő és releváns információ szerepel, részletesebb információkat pedig egyéb jelentéstételi eszközökön keresztül szolgáltatnak (például értékelő jelentések; technikai egyeztetések és monitoringbizottságok – az ezek keretében folytatott párbeszédeket a jegyzőkönyvek és feljegyzések tartalmazzák).

A 86. bekezdésben szereplő 3. ajánlás: Nincs bizonyíték az éves végrehajtási jelentésekben szereplő adatok megbízhatóságának szisztematikus ellenőrzésére, illetve az eseti kérelmek nyomán kapott információk ellenőrzésére.

Válasz: A Bizottság maradéktalanul teljesítettnek tekinti az ajánlást. A Bizottság kitart amellett, hogy a hitelességi és megbízhatósági ellenőrzések szisztematikus elvégzése általános gyakorlatnak számít. Léteznek bizonyítékok erre az általános gyakorlatra (az értékelő egység és az ESZA koordináló egységének iránymutatásokat tartalmazó dokumentációi; a jelentések elfogadásának ellenőrzőlistái). Minden egyes elvégzett ellenőrzés dokumentálása szükségtelen és kevéssé hatékony lenne.

20/2015. sz. különjelentés: A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatás költséghatékonysága

A 74. bekezdésben szereplő 1. ajánlás a) pontja: A tagállamok éves végrehajtási jelentésein keresztül végzett bizottsági nyomon követésre irányuló ajánlás még folyamatban van, és végrehajtása csak a 2019-es időközi értékelés után ellenőrizhető.

Válasz: Az 1305/2013/EU rendelet 75. cikkének értelmében a 2018-ra vonatkozó továbbfejlesztett éves végrehajtási jelentést a tagállamoknak 2019. június végéig kell benyújtaniuk a Bizottságnak. A Bizottság csak ettől az időponttól képes az adott nyomon követés kiegészítésére.

A 77. bekezdésben szereplő 3. ajánlás a) pontja: Mivel az iránymutatás nem kötelező a tagállamok számára, a Bizottságnak nincs ráhatása arra, hogy a tagállam milyen mértékben követi az iránymutatást, és meghatározza-e a további különös mutatókat. Az, hogy a Bizottság intézkedései milyen mértékben biztosították a nem termelő beruházások hozzájárulásának nyomon követését vagy értékelését a 2014–2020-as programozási időszak értékelése során, csak a 2019-es továbbfejlesztett éves végrehajtási jelentés értékeléséből mérhető fel.

Válasz: A Bizottság a 2014–2020-as közös monitoring- és értékelési rendszer szerinti közös kontextus-, eredmény- és outputmutatók segítségével követi nyomon a vidékfejlesztési programok végrehajtását.

Az értékelések elvégzésére a tagállam által/nevében kerül sor, míg az ilyen értékelések uniós szintű összefoglalásának feladata a Bizottság szolgálataira hárul. A 2014–2020-as közös monitoring- és értékelési rendszer végrehajtási jogi aktusban szereplő kötelező elemei közé tartozik a politika teljesítményének nyomon követésekor alkalmazandó mutatók jegyzéke. E mutatókon felül a Bizottság nem tehet többet annál, mint hogy további mutatók meghatározását tanácsolja a tagállamoknak, illetve erre ösztönzi őket.

A „tanácsolja azon tagállamoknak, ahol az NPI-támogatás összege jelentős, hogy a leggyakrabban támogatott NPI-típusokra vonatozóan határozzanak meg kifejezetten az eredményt mérő mutatókat” ajánlás teljesítve lett a következő dokumentumban szereplő iránymutatások révén: „A vidékfejlesztési programok eredményeinek értékelése: az értékelésre vonatkozó jelentéstétel előkészítése 2017-ben”.

A Bizottság végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást, mivel a kérésnek megfelelően tanácsolta a tagállamok számára a további mutatók meghatározását.

A Bizottság nem kötelezheti a tagállamokat ilyen további mutatók meghatározására, mivel azok túlmutatnak a 2014–2020-as közös monitoring- és értékelési rendszer keretének kötelező elemein.

21/2015. sz. különjelentés: Az uniós fejlesztési és együttműködési fellépések eredményorientált megközelítésével kapcsolatos kockázatok vizsgálata

A 83. bekezdésben szereplő 1. ajánlás: A nyomon követés pillanatában még nem állt rendelkezésre a nemzetközi együttműködés keretében végzett uniós beavatkozások kezeléséről szóló gyakorlati útmutató, többek között az eredményekre vonatkozó alapfogalmak és terminológia egyértelműsítését célzó adatlapok. Emellett az alapvető módszertani dokumentumokban alkalmazott terminológia vonatkozásában továbbra is következetlenség volt megfigyelhető. Például az uniós fejlesztési fellépések értékelőinek szóló eszköztárában a Bizottság által bemutatott egyik ábra még mindig olyan meghatározásokat tartalmazott, amelyek nem vágtak egybe az eredménykeretben alkalmazott terminológiával. Emellett egyes cselekvési dokumentumokból továbbra is hiányoznak a cél- és alapértékek.

Válasz: Miközben a gyakorlati útmutató felülvizsgálata még folyamatban van, az eredményekre vonatkozó terminológiát tovább egységesítették az egyéb felülvizsgált és újonnan kidolgozott dokumentumokban. A fejlesztési fellépések DEVCO kézikönyv 6. fejezetéhez mellékelt sablonja a közelmúltban felülvizsgálat tárgyát képezte a terminológia általános egységesítésének javítása érdekében. Ezt az eljárást a 2018-as gyakorlati útmutató terminológiát érintő mellékleteire, valamint a nemrégiben (2018) közzétett ágazati mutatókra vonatkozó iránymutatásra is kiterjesztették. Az ágazati mutatókra vonatkozó módszertani iránymutatás részletesen bemutatja az ágazati szintű eredményláncot. Ez a munka alapul szolgál a gyakorlati útmutató jelenlegi felülvizsgálatához.

23/2015. sz. különjelentés: Vízminőség a Duna vízgyűjtő területén: haladás tapasztalható a víz-keretirányelv végrehajtása terén, de sok még a teendő

A 191. bekezdésben szereplő 3. ajánlás d) pontja: A Bizottság már konkrét lépéseket tett ennek az ajánlásnak a végrehajtására, amelyeket tovább fog vinni a nitrátirányelv (2020) és a víz-keretirányelv (2022) szerinti következő jelentéstételi eljárások keretében.

Válasz: A Bizottság már megkezdte a munkát a nitrátokról szóló irányelv és a víz-keretirányelv keretében folyó monitoring és jelentéstétel egyszerűsítése érdekében.

25/2015. sz. különjelentés: A vidéki infrastruktúrára nyújtott uniós támogatások: az ár-érték arány sokkal jobb lehetne

A 101. bekezdésben szereplő 1. ajánlás b) pontja: A Bizottság nem adott ki konkrét iránymutatást arra vonatkozóan, hogy hogyan mérsékelhető a holtteherhatás kockázata, illetve miképpen kerülhető el az egyéb alapok egyszerű kiváltása a vidékfejlesztési forrásokkal. Nincs bizonyíték a holtteherhatás hatékony mérséklésére a 2017–2020-as időszak programjainak esetében. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szándékában áll egy erre vonatkozó kezdeti értékelés elvégzése a 2019-es időközi értékelés alapján. A Bizottságnak nincs bizonyítéka arra vonatkozóan, hogy mérsékelték a nemzeti alapok EMVA alapokkal való helyettesítésének kockázatát.

Válasz: A Bizottság az ajánlást teljes mértékben végrehajtottnak tekinti.

A tagállamok igénybe veszik a bevált gyakorlatok cseréjének céljából létrehozott platformot – az Európai Vidékfejlesztési Hálózatot –, ahogy a 2014–2020-as jelenlegi programozási időszak során végrehajtással kapcsolatos projektek és bevált gyakorlatok jelennek meg. Az esetleges holtteherhatás további értékelése csak eseti alapon lehetséges a program értékelésének keretében, amelyre vonatkozóan a Bizottság iránymutatást adott ki.

Emellett a Bizottság a 2014–2020-as jelenlegi időszak vidékfejlesztési programjainak elfogadásával mérsékelte azt a kockázatot, hogy az uniós alapok nem teremtenek többletértéket.

A 101. bekezdésben szereplő 1. ajánlás d) pontja: A jelenlegi programozási időszakon belüli különböző uniós alapok egymást kiegészítő jellegének biztosítására szolgáló intézkedések eredményessége továbbra is ismeretlen. Az éves végrehajtási jelentések csak a 2019-es év későbbi szakaszában válnak majd elérhetővé. 16/2017. sz. különjelentésünk a partnerségi megállapodásokat és a vidékfejlesztési programokat az ágazatokon átnyúló kiegészítő jelleg és a szinergiák tekintetében érintő hiányosságokat azonosított.

Válasz: A Bizottság különböző szolgálatai rendszeres kapcsolatban állnak egymással. Vidékfejlesztési programok jóváhagyásakor vagy módosításakor hivatalos szolgálatközi konzultációk révén a Bizottság egyéb szolgálatait is bevonják a folyamatba, és figyelembe veszik azok hozzájárulását. Emellett a partnerségi megállapodások módosítása is közösen történik. A 2019-ben benyújtani szükséges 2018-ra vonatkozó továbbfejlesztett éves végrehajtási jelentés várhatóan további betekintést nyújt az intézkedések hatékonyságáról, ami az uniós alapok egymást kiegészítő jellegének biztosítását illeti. 2018 szeptemberében közzétették az ilyen éves végrehajtási jelentésekre vonatkozó felülvizsgált iránymutatást.

A Bizottság részben végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást, mivel végrehajtása folyamatban van.

A 106. bekezdésben szereplő 2. ajánlás b) pontja: A 2017-es nyomonkövetési eljárásunk óta a Bizottság nem nyújtott további bizonyítékot a költségek észszerűségére vonatkozóan az irányító hatóságok számára nyújtott kiegészítő képzésekről. Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat platformján a Bizottság nem azonosított a költségek észszerűségének értékelésére szolgáló adminisztratív eljárásokkal kapcsolatos további bevált gyakorlatokat.

Válasz: A Bizottság számos bemutatót tartott a költségvetési rendelet ((EU, Euratom) 2018/1046 rendelet) által az egyszerűsített költségelszámolási módszerek tekintetében bevezetett új opciókról. Ilyen bemutatóra került sor a Vidékfejlesztési Bizottságban, valamint a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség 2018. októberi szemináriumának és a spanyol kifizető ügynökségek 2018. novemberi konferenciájának alkalmából. E bemutatók során megvitatták, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek miként helyettesíthetik a költségek észszerűségére vonatkozó értékelés szükségességét, valamint a tagállamok hogyan küzdhetik le az e téren jelentkező esetleges nehézségeket. Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat munkaértekezlete 2019. június 20-ra van beütemezve, és a következő címet viseli: „Egyszerűsített költségelszámolási módszerek: megszerzett tapasztalatok és új lehetőségek”.

A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti az ajánlást.

A 109. bekezdésben szereplő 3. ajánlás a) pontja: A teljesítménymutatók és a programeredmények értékeléséhez szükséges adatok gyűjtésének mértéke általánosságban még mindig nem kielégítő. A Bizottság nyomonkövetési ellenőrzésre adott válaszának megfelelően a Bizottság szándékában áll, hogy 2019-ben „a közös monitoring- és értékelési keret által előirányzott értékelések során elvégezze az elköltött források hatékonyságára és eredményességére vonatkozó következtetések levonását lehetővé tevő információk értékelését”.

Válasz: A Bizottság szándékában áll a 2014–2020-as vidékfejlesztési programok részét képező alapok hatékonyságának és eredményességének értékelése a közös monitoring- és értékelési rendszerrel (az 1306/2013/EU rendelet 110. cikke) összhangban. Erre a tagállamok által 2019-ben jelentett időközi értékelések és a Bizottsághoz 2024 végéig benyújtott utólagos értékelések (az 1305/2013/EU rendelet 78. cikke) alapján fog sor kerülni.

3.5. melléklet – A teljesítménymérési kerettel kapcsolatos korábbi ajánlások hasznosulása

1. ajánlás:

  A Bizottság a Horizont 2020-ra vonatkozó jogszabályok magas szintű célkitűzéseit a munkaprogramok szintjén bontsa le operatív célkitűzésekre, hogy azokat – a munkaprogramok és a pályázati felhívások teljesítményértékelése révén – eredményesen lehessen használni a teljesítmény hajtóerejeként.

Válasz: A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást. A Bizottság a munkaprogramok elkészítésére vonatkozó belső iránymutatást dolgozott ki. Ez kimondja, hogy a Horizont 2020 végrehajtása olyan munkaprogramokon keresztül valósul meg, amelyek meghatározzák a pályázati felhívások (ami az eljárás egy későbbi lépése) célkitűzéseit, költségvetését és határidejét. Emellett mutatók használatát írja elő azokban az esetekben, amikor ez lehetséges (az intézkedések típusától függően).

A fenti iránymutatás már a 2016–2017-es és 2018-2020-as munkaprogramok esetében is releváns volt, amelyek keretében további erőfeszítéseket tettek a magas szintű célkitűzések operatívabb szintre bontásának biztosítására az egyes pályázati felhívások várható hatásaira vonatkozó javított megállapítások révén. A jövőbeli programok tekintetében folytatni fogják és meg fogják erősíteni ezt a munkát a programok célkitűzései, valamint a továbbfejlesztett beavatkozási logika és megfelelőbb mutatók (alapvető hatás-útvonalak) révén végrehajtott tevékenységek közötti kapcsolat megerősítése érdekében.

Ez az iránymutatás létrehozza továbbá a Stratégiai Kutatási és Innovációs Csoportot, amelynek célja a Horizont 2020 politikai egységességének biztosítása volt, a stratégiai prioritásokra és az uniós politikákkal fennálló kapcsolatra való összpontosítás révén. Iránymutatásokkal szolgál a Horizont 2020 stratégiai programozását, valamint a különböző részeket érintő témákat, különösen az olyan kulcsfontosságú kérdéseket illetően, mint az éghajlat-politika, a nemzetközi együttműködés, a nemek közötti egyenlőség, a társadalom- és humán tudományok stb.

2. ajánlás:

  A Bizottság – például a 2016–2020-as stratégiai tervezési és beszámolási folyamat útján – tisztázza az Európa 2020 stratégia (2010–2020), a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret, a Bizottság 2015–2019-es prioritásai közötti összefüggéseket. Ez megerősítené a monitoring- és beszámolási keretet, és lehetővé tenné a Bizottság számára az eredményes beszámolást arról, hogyan járul hozzá az uniós költségvetés az Európa 2020 céljainak megvalósulásához.

Válasz: A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást. Jean-Claude Juncker bizottsági elnök politikai iránymutatásai egyértelműen meghatározzák a Bizottság politikai prioritásait. Ütemtervet jelölnek ki a bizottsági intézkedések számára, amely teljes mértékben összeegyeztethető Európa hosszú távú növekedési stratégiájával, az Európa 2020-szal. A prioritások és az Európa 2020 közötti terjedelmi eltérések a Bizottság azon kötelességét tükrözik, hogy reagáljon azokra a kihívásokra – pl. a migrációra –, amelyek a stratégia kidolgozása óta jelentek meg vagy váltak jelentősebbé.

2016-tól kezdődően a Bizottság egyes szervezeti egységei által készített stratégiai tervek alapján az egyes szervezeti egységek éves tevékenységi jelentése, valamint a Bizottság éves gazdálkodási és teljesítményjelentése (2017. június 13-án elfogadva) számol be arról, hogy a konkrét célkitűzések mennyiben járulnak hozzá a politikai prioritások érvényesüléséhez, továbbá pontosítja azok kapcsolódását az Európa 2020 stratégiához.

3. ajánlás
  : A Bizottság valamennyi tevékenysége kapcsán alkalmazza következetesen és a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban az „input”, „output”, „eredmény” és „hatás” kifejezéseket.

Válasz: A Bizottság teljes mértékben végrehajtottnak tekinti ezt az ajánlást. A minőségi jogalkotásra vonatkozó aktualizált iránymutatás, a felülvizsgált költségvetési rendelet és a 2020 utáni időszak pénzügyi programjaira irányuló bizottsági javaslatok révén egységes meghatározások állnak a Bizottság rendelkezésére.

---

(1)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

(2)  E szakpolitika felülvizsgálható a jelenleg bevezetés alatt álló új munkamódszerekkel kapcsolatos fejlemények és a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások eredményei alapján.

(3)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

4. fejezet – Bevételek

A Bizottság válaszai az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

A belső kontrollrendszerek és éves tevékenységi jelentések összetevőinek vizsgálata és egyéb

| 4.9. | A Bizottság nyomon követi a Számvevőszék által Spanyolországban azonosított problémát, a tagállam pedig köteles megtenni a kontrollrendszerekben feltárt hiányosságok kezeléséhez és megoldásához szükséges megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | A Bizottság folyamatosan nyomon követi a B-számlák tekintetében feltárt hiányosságokat, a tagállamok pedig pénzügyi felelősséggel tartoznak a tradicionális saját források tekintetében a saját igazgatási hibáik miatt elszenvedett bármely veszteségért.
  A Bizottság a Számvevőszék megállapításaival kapcsolatos szokásos utánkövetésében a Számvevőszék ellenőrzése által egyes tagállamokban azonosított problémákat is nyomon követi, a tagállamok pedig kötelesek intézkedni e problémák kezelése és megoldása iránt. |
| --- | --- |

4.10.

A Bizottság a Számvevőszék megállapításaival kapcsolatos szokásos utánkövetésében a Számvevőszék ellenőrzése által egyes tagállamokban azonosított problémákat is nyomon követi, a tagállamok pedig kötelesek intézkedni e problémák kezelése és megoldása iránt.

| 4.12. | A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálati programja lefedte az azonosított legmagasabb kockázatot jelentő területeket, amelyek értékmegállapítási csalással (lásd az Egyesült Királyság ügyét, amelyben becslések szerint megközelítőleg 3 milliárd euro veszteség érte a tradicionális saját forrásokat, a kamatokat is beleértve) és szolárelemekre vonatkozó dömpingellenes vámok kijátszásával voltak kapcsolatosak.
  Figyelemmel az elvesztett tradicionális saját források nagyságrendjére, e vizsgálati témaköröket 2018-ban és 2019-ben priorizálták, és azok az összes tagállamot lefedték.
  A Bizottság a vizsgálati programja kidolgozása során különféle belső és külső kockázati mutatókat használ, amelyeket dokumentál az éves vizsgálati programjában. |
| --- | --- |

4.12.

Figyelemmel az elvesztett tradicionális saját források nagyságrendjére, e vizsgálati témaköröket 2018-ban és 2019-ben priorizálták, és azok az összes tagállamot lefedték.

A Bizottság a vizsgálati programja kidolgozása során különféle belső és külső kockázati mutatókat használ, amelyeket dokumentál az éves vizsgálati programjában.

| 4.13. | Rendszeresen elvégzik a B-számlákról beszedett és az uniós költségvetésbe az A-számlák kivonatán keresztül befizetett összegek egyeztetését. Emellett a Bizottság felhatalmazással rendelkező felügyelői a tradicionális saját forrásokról szóló valamennyi kivonatot ellenőrzik az e kivonatokban található szokatlan változások és sajátosságok tekintetében lefolytatott helyszíni vizsgálataikra való felkészülésük keretében, és az érintett tagállammal bármilyen problémát átbeszélnek.
  Továbbá a tagállamok által az A- és B-számlák kivonatai útján szolgáltatott összesített információkban megjelenő különösen nyilvánvaló kiugró értékek okán a Bizottság már a múltban is közvetlenül felvette a kapcsolatot az érintett tagállammal. Például az Egyesült Királysággal 2017-ben azonnal felvették a kapcsolatot egy + 155 millió angol fontot érintő egyedi ügyben. |
| --- | --- |

4.13.

Továbbá a tagállamok által az A- és B-számlák kivonatai útján szolgáltatott összesített információkban megjelenő különösen nyilvánvaló kiugró értékek okán a Bizottság már a múltban is közvetlenül felvette a kapcsolatot az érintett tagállammal. Például az Egyesült Királysággal 2017-ben azonnal felvették a kapcsolatot egy + 155 millió angol fontot érintő egyedi ügyben.

| 4.16. | A Bizottság tisztában van a Számvevőszék által megállapított késedelmekkel. Fokozottan törekszik arra, hogy a nyitott kérdéseket kellő időben és gyorsan nyomon kövesse, figyelemmel a prioritásokra és a más munkák által szabott korlátokra. |
| --- | --- |

4.16.

4.3. háttérmagyarázat
  –
  Franciaország 2019 márciusában elérhetővé tette az aktualizált GNI-jegyzékét.

A Bizottság álláspontja szerint Franciaországnak tovább kell javítania e jegyzék minőségét az európai felügyeleti hatóság 2010. évi GNI-számbavételi útmutatójával összhangban.

| 4.19. | A GNI-adatokkal kapcsolatos, globalizációval összefüggő statisztikai kérdések kezelése érdekében a Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben megtett intézkedések az adott ütemtervnek megfelelően mindenhol előrelépést mutatnak. Ezek az intézkedések lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy azonosítsa a globalizációval kapcsolatos jelenségek statisztikai feldolgozásával összefüggésben felmerülő hiányosságokat, és indokolt esetben 2019 végéig GNI-fenntartásokat tegyen, ezáltal védve az Unió pénzügyi érdekeit. |
| --- | --- |

4.19.

Következtetés és ajánlások

4.1. ajánlás (kockázatértékelés a tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos vizsgálat tervezéséhez)

A Bizottság elfogadja a 4.1. ajánlást.

A Bizottság megfontolja, hogy a Számvevőszék ajánlásaival összhangban változtatásokat eszközöljön a kockázatértékelésében és annak dokumentálása módját illetően.

4.2. ajánlás (a tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos A- és B-számlák kivonatainak ellenőrzése)

A Bizottság az alábbiak szerinti a tesztelési szakasz eredményeitől függően elfogadja a 4.2. ajánlást.

A Bizottság megvizsgálja, hogy a tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos kivonatokban található szokatlan változásokra összpontosító megerősített papíralapú ellenőrzések miként tudnak értékesen hozzájárulni a hibák hatékony és eredményes módon történő felderítéséhez. Feltéve, hogy a tesztelési szakasz során kapott eredmények pozitívak, a meglévő belső utasításokat az ajánlásnak megfelelően kiigazítják. Lásd még a Bizottság 4.13. bekezdésre adott válaszát.

4.3. melléklet – A bevételekkel kapcsolatos korábbi ajánlások hasznosulása

1. ajánlás (a tartozásokról való értesítések időbeli korlátozása)

A vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló irányelvre tett bizottsági javaslat (COM(2013) 884 final) – elfogadása esetén – a gazdasági szereplők iránt a különböző tagállamokban tanúsított eltérő bánásmód bizonyos fokú harmonizációját biztosítaná e tekintetben.

A Bizottság szolgálatai a Bizottság által a különböző tagállamokban elvégzett konkrét jogi vizsgálatokkal kapcsolatban jelenleg teszik meg az ezzel összefüggésben szükséges intézkedéseket. 2019 során korábban horizontális vizsgálat vette kezdetét.

2. ajánlás (a B-számlán rögzített tételek kezelése)

A kézikönyv gyakorlati szinten nyújt érthető és rendszerszerű útmutatást a tagállamoknak. 2018-ban aktualizálták. A tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos A- és B-számlák kivonatainak helyes kitöltési módjára vonatkozó további jogi felvilágosítás a 2018. szeptember 1-től kezdődően alkalmazandó (EU, Euratom) 2018/194 bizottsági végrehajtási határozatban található. Már jelenleg is, a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság minden egyes ülésén a tagállamok áttekintést kapnak a Bizottság szolgálatai által a helyszíni ellenőrzéseik során felderített hiányosságokról (beleértve az A és B kivonatok útján történő helytelen adatszolgáltatással kapcsolatos hiányosságokat is), valamint tájékoztatásban részesülnek a Bizottság szolgálatainak arra vonatkozó álláspontjáról, hogy miként lehetne orvosolni e hiányosságokat. A saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság soron következő ülésén további gyakorlati útmutatással fognak szolgálni az A- és B-számlák kivonatainak különböző oszlopaiba történő bejegyzésekkel kapcsolatban. Ez egyértelmű útmutatással szolgál a tagállamoknak, hogy miként kezeljék gondosan a B-számlájukat.

3. ajánlás (tagállamok: a B-számlákról beszedett összegek bejelentése és rendelkezésre bocsátása)

A Bizottság a probléma megoldásáig folytatja az A- és B- számlák közötti inkonzisztenciák nyomon követését. A Számvevőszék helyesen mutat rá, hogy ezek az inkonzisztenciák jelentősen csökkentek.

4. ajánlás (vámtartozások behajtása)

Habár az Uniós Vámkódex 2016. május 1-jével történő hatálybalépése nem oldotta meg maradéktalanul ezt a problémát, a Vámkódex mindazonáltal további eszközöket biztosított a követelések behajtása iránt. A kötelező garanciák használatát jelentősen kiterjesztették.

A Bizottság folytatja e kérdés óvatos vizsgálatát az előzőleg megígért értékelés hatókörén belül, és törekszik annak 2019 végéig történő véglegesítésére.

5. fejezet – Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért

A Bizottság válasza az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

1. rész: A tranzakciók szabályszerűsége

| 5.15. | A Bizottság szilárd előzetes ellenőrzési rendszert alkalmaz, amely részletes automatizált ellenőrző listákat, írásbeli iránymutatást és folyamatos képzést foglal magában. Folyamatos kihívást jelent e rendszert oly módon történő fejlesztése, amely nem növeli a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket, ezáltal a kutatási és innovációs célkitűzéseikre összpontosíthatnak, ugyanakkor biztosítja a kutatók késedelem nélküli kifizetését.
  A költségtérítési igények független ellenőrök általi igazolása (amely a Számvevőszék által említett 8 ügyből 6-nál fordul elő) jól ismert probléma, amely a korábbi jelentésekben is szerepelt. A Bizottság több találkozót szervezett a kedvezményezettek és a független hitelesítő könyvvizsgálók körében azzal a céllal, hogy felhívja a figyelmet a leggyakoribb hibákra. Ezenfelül a hibát elkövető, hitelesítő könyvvizsgálók visszajelzést és a Horizont 2020 keretprogram keretében didaktikusabb könyvvizsgálói igazolási sablont kapnak. A hetedik keretprogram tekintetében a könyvvizsgálói igazolások a nem igazolt költségtérítési igényekhez viszonyítva a hibaarányt a becslések szerint 50 %-kal csökkentik. Következésképpen az igazolások, bár elismerten nem azonosítanak minden egyes hibát, a teljes hibaarány csökkentésének fontos eszközei. |
| --- | --- |

5.15.

A költségtérítési igények független ellenőrök általi igazolása (amely a Számvevőszék által említett 8 ügyből 6-nál fordul elő) jól ismert probléma, amely a korábbi jelentésekben is szerepelt. A Bizottság több találkozót szervezett a kedvezményezettek és a független hitelesítő könyvvizsgálók körében azzal a céllal, hogy felhívja a figyelmet a leggyakoribb hibákra. Ezenfelül a hibát elkövető, hitelesítő könyvvizsgálók visszajelzést és a Horizont 2020 keretprogram keretében didaktikusabb könyvvizsgálói igazolási sablont kapnak. A hetedik keretprogram tekintetében a könyvvizsgálói igazolások a nem igazolt költségtérítési igényekhez viszonyítva a hibaarányt a becslések szerint 50 %-kal csökkentik. Következésképpen az igazolások, bár elismerten nem azonosítanak minden egyes hibát, a teljes hibaarány csökkentésének fontos eszközei.

| 5.16. | A Bizottság számos egyszerűsítést vezetett be a Horizont 2020 programba, valamint intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy a kedvezményezettek – ahol arra lehetőség nyílik – alkalmazhassák szokásos számviteli gyakorlataikat. A Bizottság ugyanakkor továbbra is folytatni fogja az egyszerűsítést, figyelembe véve a Számvevőszék 28/2018. sz. különjelentésében tett észrevételeket. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Az egységes éves óradíj kiszámítására szolgáló képlet bevezetése jelentős egyszerűsítést valósít meg a Horizont 2020 szintjén. A Bizottság a rugalmasság növelése érdekében lehetővé teszi a havi óradíjon alapuló számításokat is. Erre a kérdésre vonatkozólag számos tájékoztatási programot valósított meg, ami a jövőre nézve vélhetőleg csökkenti a hibák számát. A Bizottság mindenesetre felül fogja vizsgálni ezt a szabályt a következő keretprogram idejére. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.19. | A Horizont 2020 keretprogram egyik fontos célkitűzése volt a keretprogramban részt vevő új szereplők és kis- és középvállalkozások (kkv-k) számának növelése. 2018 végén a résztvevők 61,4 %-a új szereplő volt a kutatási és innovációs keretprogramokban, míg a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” és a „Társadalmi kihívások” célkitűzések költségvetésének 24,2 %-a irányul kkv-kra, ami meghaladja a 20 %-os célt. A Bizottság tudatában van annak, hogy az új szereplők és a kkv-k bizonyos hibakockázatot jelentenek, ez a kockázat enyhítendő, de nem kerülhető el.
  A Bizottság a tájékoztatási kampányai keretében különböző kísérleteket tett az új szereplők és a kkv-k elérésére, ezen kívül a Horizont 2020 keretprogramban közvetlenül a kedvezményezettek említett típusára kidolgozott egyszerűsítéseket vezetett be, többek között egyösszegű átalányfizetéseket a kkv-kat támogató program első szakaszában. |
| --- | --- |

5.19.

A Bizottság a tájékoztatási kampányai keretében különböző kísérleteket tett az új szereplők és a kkv-k elérésére, ezen kívül a Horizont 2020 keretprogramban közvetlenül a kedvezményezettek említett típusára kidolgozott egyszerűsítéseket vezetett be, többek között egyösszegű átalányfizetéseket a kkv-kat támogató program első szakaszában.

| 5.21. | A támogatási megállapodás – a részvételi szabályokkal összhangban – előírja, hogy a forrásoknak a konzorciumi tagok közötti továbbítása a konzorciumon belül intézendő. A részvételi szabályok 21. cikke értelmében minden résztvevő automatikus értesítést kap arról, hogy a koordinátor részére megtörtént a kifizetés.
  A Bizottság emlékeztette a koordinátorokat a pénzeszközök haladéktalan átadására vonatkozó kötelezettségükre, és amennyiben a pénzeszközök késedelmes elosztását észlelik, vagy az üggyel kapcsolatban panasz érkezik, a Bizottság szokásos gyakorlata az, hogy a projektkoordinátorral együtt nyomon követi a késedelem okát. |
| --- | --- |

5.21.

A Bizottság emlékeztette a koordinátorokat a pénzeszközök haladéktalan átadására vonatkozó kötelezettségükre, és amennyiben a pénzeszközök késedelmes elosztását észlelik, vagy az üggyel kapcsolatban panasz érkezik, a Bizottság szokásos gyakorlata az, hogy a projektkoordinátorral együtt nyomon követi a késedelem okát.

| 5.22. | A Bizottság jelentős erőforrásokat állított a nagy léptékű kutatási infrastruktúrák előzetes ellenőrzésének szolgálatába. A Bizottság észrevételezi, hogy a feltárt problémák nem magára az előzetes értékelésre, hanem a kedvezményezettek nagy léptékű kutatási infrastruktúrával kapcsolatos saját módszertanának általuk történő alkalmazására vonatkoznak. |
| --- | --- |

5.22.

5.5. háttérmagyarázat

| 1. példa: | Az egységköltség rendszer azt a célt szolgálja, hogy előre meghatározott költségkategóriákra megállapított szabványos összegek alkalmazása révén egyszerűsítse a finanszírozási szabályokat: a rendszer jóváhagyását követően a szabványos összegek nem kérdőjelezhetők meg a valós költségekkel való összevetésük révén.
  Az említett konkrét esetben a szervezetnek fizetett, 90 és 144 euro közötti összeg a munkatársak külföldi tartózkodásával kapcsolatos valamennyi költséghez való hozzájárulásként szolgál. Figyelembe véve, hogy a szervezet napi 44 euro étkezési napidíjat fizet a munkatársaknak, a Bizottság véleménye szerint a hozzájárulás fennmaradó, 46 és 100 euro közötti része arányos az összes többi fizetendő költséggel, így a szállás és a helyi közlekedés kapcsán felmerülő költségekkel. |
| --- | --- |

1. példa:

Az említett konkrét esetben a szervezetnek fizetett, 90 és 144 euro közötti összeg a munkatársak külföldi tartózkodásával kapcsolatos valamennyi költséghez való hozzájárulásként szolgál. Figyelembe véve, hogy a szervezet napi 44 euro étkezési napidíjat fizet a munkatársaknak, a Bizottság véleménye szerint a hozzájárulás fennmaradó, 46 és 100 euro közötti része arányos az összes többi fizetendő költséggel, így a szállás és a helyi közlekedés kapcsán felmerülő költségekkel.

| 2. példa: | A nemzeti ügynökségeknek készült Erasmus + útmutató előírja, hogy minden nemzeti ügynökség rendelkezzen „számítógépes számviteli rendszerrel, valamint megfelelő eljárásokkal és ellenőrzésekkel, hogy biztosítani lehessen a számviteli adatok... pontosságát, teljességét és időszerűségét, ahogyan azt a megbízási megállapodás és mellékletei meghatározzák”.
  A szóban forgó konkrét eset tekintetében a Bizottság bizonyosságot szerez a tranzakcióik jogszerűségéről és szabályszerűségéről, de nem határozhat meg konkrét struktúrát a nemzeti ügynökség vagy a programban részt vevő ország pénzügyi folyamatai számára.
  Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a megállapítással kapcsolatos pénzügyi kockázat csekély hatással bír, és ezt a kockázatot az irányítási és kontrollrendszer már kellő mértékben enyhítette. |
| --- | --- |

2. példa:

A szóban forgó konkrét eset tekintetében a Bizottság bizonyosságot szerez a tranzakcióik jogszerűségéről és szabályszerűségéről, de nem határozhat meg konkrét struktúrát a nemzeti ügynökség vagy a programban részt vevő ország pénzügyi folyamatai számára.

Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a megállapítással kapcsolatos pénzügyi kockázat csekély hatással bír, és ezt a kockázatot az irányítási és kontrollrendszer már kellő mértékben enyhítette.

| 5.29. | A korrekciók végrehajtási arányában tapasztalt visszaesés annak tudható be, hogy 2018 végén jó néhány jelentős új eset került terítékre, amelyekkel a Bizottság nem tudott az év vége előtt foglalkozni. A korrekciós munka folyamatban van, 2019 első felében számos esetet sikerült megoldani. A Bizottság ugyanakkor elismeri, hogy a hetedik keretprogramra vonatkozó ellenőrzések megállapításait továbbra is nehéz extrapolálni, mert nem rendelkezik kifejezett jogi alappal az extrapoláció végrehajtásához. A Horizont 2020 programban a kedvezményezettek kötelesek kiterjeszteni az ellenőrzés megállapításainak alkalmazását, a visszafizettetésre vonatkozó eljárás pedig részét képezi a számítógépes munkafolyamatoknak. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | A Bizottság szorosan nyomon követi az ellenőrzések során tett valamennyi megállapítás végrehajtását. Az ellenőrzési eredmények végrehajtásában tapasztalható késedelem gyakran informatikai fejlesztések szükségességének, jogszabályban előírt határidőknek vagy új prioritásoknak tulajdonítható.
  A Bizottság egyetért azzal, hogy a projekteredmények hathatós terjesztése és hasznosítása alapvető fontosságú a kutatás és az innováció eredményes finanszírozása szempontjából. A Bizottság a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlását a cselekvési tervnek megfelelően hajtja végre. |
| --- | --- |

5.30.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a projekteredmények hathatós terjesztése és hasznosítása alapvető fontosságú a kutatás és az innováció eredményes finanszírozása szempontjából. A Bizottság a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlását a cselekvési tervnek megfelelően hajtja végre.

| 5.33. | A Bizottság jelenleg is elemzi az utólagos ellenőrzési munkára vonatkozó számvevőszéki megállapításokat, és ezen a területen továbbra is szoros együttműködést fog folytatni a Számvevőszékkel. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy a Számvevőszék által feltárt legtöbb eset pénzügyi hatása nem jelentős. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | A Bizottság által végzett utólagos ellenőrzések fő célja az, hogy a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetése révén védje az Unió pénzügyi érdekét. Az utólagos ellenőrzések során a Bizottság felülvizsgálja a kedvezményezettek belső kontrollrendszerét, hiányosságok azonosítása esetén pedig ajánlásokat tesz annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek szintjén megelőzhetők és feltárhatók legyenek a hibák. Emellett a Bizottság maximalizálja az utólagos ellenőrzései során vizsgált minta méretét, és a feltárt rendszerszintű hibákat minden egyes ellenőrzésen és magán a programon belül is extrapolálja. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.36. | A Bizottság észrevételezi, hogy a Számvevőszék által számított hibaarány (1,6 %) a Számvevőszék által becsült hibaszinten belül van. A Bizottság szorosan nyomon fogja követni a Számvevőszék 5.34. bekezdésben foglalt megállapításait. |
| --- | --- |

5.36.

Következtetés és ajánlások

| 5.37. | A Számvevőszék által jelentett, éves alapon számolt becsült hibaarány az uniós kiadások végrehajtása eredményességének egyik mutatója.
  A Bizottság mindazonáltal a kutatási kiadásokra vonatkozólag többéves kontrollstratégiát alkalmaz. Ennek alapján a Bizottság olyan fennmaradó hibaarányra végez becslést, amely figyelembe veszi a visszafizettetéseket, korrekciókat és a program végrehajtási időszaka vonatkozásában az általuk elvégzett összes kontroll és ellenőrzés hatását. |
| --- | --- |

5.37.

A Bizottság mindazonáltal a kutatási kiadásokra vonatkozólag többéves kontrollstratégiát alkalmaz. Ennek alapján a Bizottság olyan fennmaradó hibaarányra végez becslést, amely figyelembe veszi a visszafizettetéseket, korrekciókat és a program végrehajtási időszaka vonatkozásában az általuk elvégzett összes kontroll és ellenőrzés hatását.

| 5.38. | A Bizottság felhívja a figyelmet a Számvevőszék azon megállapítására, amely szerint az éves irányítási és teljesítményjelentésben meghatározott kifizetés időpontjában fennálló kockázat a Számvevőszék becsült hibaszintjén belül marad. A Bizottság szorosan nyomon fogja követni a Számvevőszék 5.34. bekezdésben foglalt megállapításait. |
| --- | --- |

5.38.

5.1. ajánlás (kkv-k és új belépők)

A Bizottság elfogadja az 5.1. ajánlást.

A Bizottság a Számvevőszék ajánlása szerint folytatni fogja a finanszírozási szabályokra vonatkozó, kkv-knak és új belépőknek is szóló tájékoztató kampányát.

A Bizottság meglévő előzetes ellenőrzései már korábban is a kockázatosabb tranzakciókat célozták. A Számvevőszék és saját ellenőrei által tett megállapítások fényében a Bizottság meg fogja vizsgálni, miként tudná megerősíteni a kkv-k és az új belépők költségigényléseinek ellenőrzését. Az ellenőrzés megerősítése során azonban számolni kell azzal a ténnyel, hogy 2018 végére már 23 458 kkv és 15 876 új belépő vett részt a keretprogramban. Ennél fogva a további ellenőrzések költséghatékonyságát alaposan mérlegelni kell.

5.2. ajánlás (következő kutatási keretprogram)

A Bizottság elfogadja az 5.2. ajánlást.

Az Európai horizont programra vonatkozó bizottsági javaslat nem tér ki a nagy léptékű kutatási infrastruktúrákra vonatkozó mechanizmusra. Ugyanakkor jelenleg is zajlik e javaslat jogalkotó hatóságok szintjén történő megvitatása.

5.3. ajánlás (Horizont 2020)

A Bizottság elfogadja az 5.3. ajánlást.

A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy az ellenőrzési ciklus hosszából fakadóan az ellenőrzési eljárás számvevőszéki ajánlás alapján történő bármely jellegű javításának hatásai csak bizonyos idő elteltével jelentkeznek majd.

5.4. ajánlás (a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának megállapításai)

A Bizottság elfogadja az 5.4. ajánlást.

2. rész: Teljesítménnyel kapcsolatos kérdések a kutatás és az innováció területén

| 5.43. | A kutatási és innovációs projektek a legtöbb esetben teljesítik a meghatározott outputokat és eredményeket. Ugyanakkor kimenetelük – természetükből fakadóan – kockázatos és bizonytalan.
  A Bizottság létrehozott egy projektmonitoring eljárást, amelynek révén értékelni tudja a projektek által elért előrelépést, és szükség esetén meghozhatja a megfelelő intézkedéseket. A tudományos és a technológiai célkitűzések megvalósítását azonban nem mindig lehet előzetesen garantálni. |
| --- | --- |

5.43.

A Bizottság létrehozott egy projektmonitoring eljárást, amelynek révén értékelni tudja a projektek által elért előrelépést, és szükség esetén meghozhatja a megfelelő intézkedéseket. A tudományos és a technológiai célkitűzések megvalósítását azonban nem mindig lehet előzetesen garantálni.

5.2. melléklet – A korábbi ajánlások hasznosulása – versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért

1. ajánlás (2015 – A rendelkezésre álló releváns információk felhasználása)

A Bizottság a Számvevőszék és saját Belső Ellenőrzési Szolgálatának megállapításai alapján folyamatosan felülvizsgálja előzetes ellenőrzéseit. A feltárható hibák szintje 2018-ra jelentősen csökkent.

4. ajánlás (2015 – Extrapolált korrekciók végrehajtása)

A Bizottság folyamatosan extrapolálja az ellenőrei által azonosított rendszerszintű hibákat.

1. ajánlás (2017 – Horizont 2020)

A Bizottság folyamatosan részletesebb magyarázatot biztosít ott, ahol arra szükség van, aktualizálva a magyarázatokkal ellátott támogatási megállapodást. Emellett bevezetett egy informatikai rendszert is (Personnel Costs Wizard), amely segítséget nyújt a kedvezményezetteknek támogatható személyzeti költségeik kiszámításához. Az egyes országok esetében előforduló kérdéses esetek jegyzékét a Bizottság kétszer frissítette 2017-ben és egyszer 2018-ban.

2. ajánlás (2017 – Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz)

A Bizottság úgy véli, hogy ezt az ajánlást maradéktalanul megvalósította, mivel a felmerült kérdéseket egyértelműsítette egy, az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség honlapján 2019 januárjában közzétett útmutatóban.

6. fejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

A Bizottság válasza az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

Bevezetés

A „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” terület rövid leírása

6.4. Harmadik franciabekezdés. A Bizottság értékelésének részét képező szabályszerűségi ellenőrzések az összes bizonyossági csomag alapos, mindenre kiterjedő, dokumentumalapú vizsgálatát foglalják magukban. E szabályszerűségi ellenőrzések a fennmaradó hibaarányok újraértékeléséhez és adott esetben további pénzügyi korrekciókhoz vezethetnek, akár a bizonyossági csomagok kézhezvételét követő évben is. Ezen értékelést követően a Bizottság éves kockázatértékelést végez, amelynek során meghatározza, hogy mely ellenőrző hatóságok és programok tekintetében kerül majd sor helyszíni ellenőrzésekre. Mindezen ellenőrzések fő célja észszerű bizonyosságot szerezni arról, hogy nem maradtak a tagállamok által fel nem tárt vagy be nem jelentett, súlyos rendszerszintű hiányosságok, illetve arról, hogy a jelentésekben szereplő ellenőri vélemények és fennmaradó hibaarányok megbízhatóak.

| 6.6. | A 2014–2020-as időszakra vonatkozó kontroll- és bizonyossági keret célja, hogy az ellenőrző hatóságok által benyújtott bizonyossági csomagok – azzal együtt az ellenőri vélemények és hibaarányok – alapos felülvizsgálata révén biztosítható legyen, hogy az uniós költségvetésből megtérített kiadásokra vonatkozó fennmaradó hibaarány valamennyi operatív program tekintetében a lényegességi küszöb (2 %) alatt maradjon. Súlyos fennmaradó hiányosságok esetén – amennyiben szükségesnek ítéli – a Bizottság további, akár nettó pénzügyi korrekciókat alkalmaz (lásd még a Bizottságnak a Számvevőszék 2017. évi éves jelentésére adott válaszait, 6.5–6.15. bekezdés). |
| --- | --- |

6.6.

1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége

A tranzakciókra irányuló vizsgálatainknak és az ellenőrzések újbóli elvégzésének eredményei

6.14. és 6.15. A Bizottság hangsúlyozza az ellenőrző hatóságok hibafeltárási munkájának jelentőségét, amelynek köszönhetően még a 2016–2017. évi elszámolások Bizottságnak történő benyújtása előtt nagymérvű pénzügyi korrekciókra és visszavonásokra került sor. Az ellenőrző hatóságok zárásig, illetve záráskor végzett alapos ellenőrzési munkájának eredményeként a 2007–2013-as programozási időszak tekintetében is jelentős pénzügyi korrekciók valósultak meg.

A Bizottság nem ért egyet a Számvevőszék által 2014–2020-as időszakra vonatkozó három súlyos hiba és a 2007–2013-as időszakot érintő két hiba kapcsán megfogalmazott értékelésével (lásd még a 6.71. bekezdésre adott bizottsági választ). Ezekben az esetekben a vonatkozó nemzeti vagy uniós szabályok eltérő értelmezéséről van szó, amely befolyásolja a meghatározott hibaarányt.

A Bizottság utal a 2018. évi éves tevékenységi jelentésekben közzétett, legrosszabb esetre vonatkozó forgatókönyvekre, amelyek meglátása szerint – a megállapított hibák figyelembevételével – megbízható módon becsülik meg a hibaarányt.

A tagállamokban az igazolt kiadások összegének emelkedése, valamint a Bizottság szabályszerűségi ellenőrzésekhez alkalmazott kockázatalapú megközelítése magyarázatul szolgál a vonatkozó éves tevékenységi jelentésekben ismertetett, átlagos teljes fennmaradó hibaarány növekedésére. A Bizottság a 2018-as éves tevékenységi jelentésekben az érintett programok mindegyikének vonatkozásában nyilvánosságra hozta a szükséges kiegészítő pénzügyi korrekciókat.

A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik az érintett programokért felelős irányító és ellenőrző hatóságokkal annak érdekében, hogy nyomon kövesse az elfogadott következtetések megvalósulását és idővel biztosítsa, hogy a fennmaradó hibaarány valamennyi program esetében 2 % alatt maradjon.

| 6.17. | 2018-ban első alkalommal fordult elő, hogy az ellenőrző hatóságok a Bizottság által elfogadott és a tagállamokkal megosztott közös tipológia alapján számoltak be a tevékenységek ellenőrzése során feltárt szabálytalanságokról.
  A jelentésekben szereplő szabálytalanságok többsége a nem támogatható kiadások közé sorolható, ezt követték a közbeszerzéssel és a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos szabálytalanságok. Ez megfelel a Bizottság által az ellenőrzései során feltárt és a Számvevőszék további vizsgálatai során azonosított leggyakoribb hibatípusoknak, ahogyan azt a 6.2. háttérmagyarázat is mutatja. |
| --- | --- |

6.17.

A jelentésekben szereplő szabálytalanságok többsége a nem támogatható kiadások közé sorolható, ezt követték a közbeszerzéssel és a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos szabálytalanságok. Ez megfelel a Bizottság által az ellenőrzései során feltárt és a Számvevőszék további vizsgálatai során azonosított leggyakoribb hibatípusoknak, ahogyan azt a 6.2. háttérmagyarázat is mutatja.

| 6.18. | A bizottsági ellenőrzések eredményei, amelyek némelyike még mindig egyeztető eljárás alatt áll, igazolják az elvégzett kockázatértékelés helytállóságát.
  Ahogyan a 2016. évi éves jelentés 6.20. bekezdésére és a 2017. évi éves jelentés 6.28. bekezdésére adott válaszában is említi, a Bizottság a 2014 és 2020 közötti programozási időszakra vonatkozóan aktualizált iránymutatást nyújtott a tagállamoknak, amelynek az egyszerűsített költségelszámolási módszerek kötelező használatával a jövőben hozzá kell járulnia az irányítási ellenőrzések minőségének további javulásához. Ez azonban függ az egyre növekvő összegű bejelentett kiadással foglalkozó személyzet létszámától, valamint az érintett igazgatási szervekben dolgozó tapasztalt munkaerő szükséges stabilitásától.
  Emellett az ellenőrző hatóságok által az irányító hatóságoknak jelentett ellenőrzési eredmények tipológiája lehetővé teszi, hogy az irányító hatóságok a leggyakoribb hibaforrásokat beépítsék kockázatértékelésükbe, és azokhoz igazítsák az irányítási ellenőrzéshez alkalmazott módszereiket és eszközeiket. |
| --- | --- |

6.18.

Ahogyan a 2016. évi éves jelentés 6.20. bekezdésére és a 2017. évi éves jelentés 6.28. bekezdésére adott válaszában is említi, a Bizottság a 2014 és 2020 közötti programozási időszakra vonatkozóan aktualizált iránymutatást nyújtott a tagállamoknak, amelynek az egyszerűsített költségelszámolási módszerek kötelező használatával a jövőben hozzá kell járulnia az irányítási ellenőrzések minőségének további javulásához. Ez azonban függ az egyre növekvő összegű bejelentett kiadással foglalkozó személyzet létszámától, valamint az érintett igazgatási szervekben dolgozó tapasztalt munkaerő szükséges stabilitásától.

Emellett az ellenőrző hatóságok által az irányító hatóságoknak jelentett ellenőrzési eredmények tipológiája lehetővé teszi, hogy az irányító hatóságok a leggyakoribb hibaforrásokat beépítsék kockázatértékelésükbe, és azokhoz igazítsák az irányítási ellenőrzéshez alkalmazott módszereiket és eszközeiket.

6.20. és 6.21. Két jelentős hatással bíró hibát illetően (lásd a 6.14. bekezdésre adott bizottsági választ) a Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy nem történt szabálysértés, vagyis mindkét esetben betartották a vonatkozó nemzeti és uniós szabályokat. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a szóban forgó projekt, illetve címzett vagy kiadás támogatható volt.

Emellett hangsúlyozni kívánja, hogy a megerősített esetekben el fogja végezni a szükséges nyomon követést, és meg fogja hozni a szükségesnek tartott intézkedéseket.

| 6.22. | Tavaly óta a Bizottság iránymutatást fogadott el a héa támogathatóságáról, és pontosításokkal szolgált ezzel kapcsolatban a tagállamok számára.
  A 2021–2027-es jogi keretre irányuló javaslatában a Bizottság a héa támogathatóságát illetően egy egyszerűbb szabályra tett javaslatot, amelynek értelmében a támogathatóság a projektek összköltségére vonatkozó értékhatáron alapulna és nem függne a kedvezményezett közjogi vagy magánjogi státuszától. A Bizottság véleménye szerint egy ilyen szabály jelentősen csökkenteni fogja a támogathatósági szabályok következetlen és helytelen értelmezését. |
| --- | --- |

6.22.

A 2021–2027-es jogi keretre irányuló javaslatában a Bizottság a héa támogathatóságát illetően egy egyszerűbb szabályra tett javaslatot, amelynek értelmében a támogathatóság a projektek összköltségére vonatkozó értékhatáron alapulna és nem függne a kedvezményezett közjogi vagy magánjogi státuszától. A Bizottság véleménye szerint egy ilyen szabály jelentősen csökkenteni fogja a támogathatósági szabályok következetlen és helytelen értelmezését.

| 6.23. | A Bizottság egyetért azzal, hogy a túlszabályozás elviekben szükségtelenül bonyolítja az eljárást és hibák forrása. A Bizottság továbbra is a nemzeti szintű egyszerűsítést ajánlja a programhatóságoknak minden olyan esetben, amikor ilyen összetett szabályokkal találkoznak. Lásd még a Bizottság 6.14. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | A Bizottság egyetért azzal, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek esetében kisebb valószínűséggel fordul elő hiba, amint azt a tapasztalatok is igazolják.
  A nemrégiben elfogadott salátarendelet több lehetőséget nyújt az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazására. Emellett a 2021–2027-es programozási időszakra vonatkozó javaslatában a Bizottság kibővítette az egyszerűsített költségelszámolási módszerek kötelező és opcionális alkalmazásának körét annak érdekében, hogy enyhítse a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket, nagyobb hangsúlyt fektessen az eredményekre és tovább csökkentse a hibakockázatot. |
| --- | --- |

6.24.

A nemrégiben elfogadott salátarendelet több lehetőséget nyújt az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazására. Emellett a 2021–2027-es programozási időszakra vonatkozó javaslatában a Bizottság kibővítette az egyszerűsített költségelszámolási módszerek kötelező és opcionális alkalmazásának körét annak érdekében, hogy enyhítse a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terheket, nagyobb hangsúlyt fektessen az eredményekre és tovább csökkentse a hibakockázatot.

| 6.26. | A Bizottság folytatja a kohéziós politika közbeszerzési eljárásainak való megfelelés javítását célzó, átdolgozott közbeszerzési cselekvési tervének végrehajtását. A Bizottság – az általa 2017 októberében elfogadott közbeszerzési csomagban foglaltakkal összhangban – 2018-ban kiemelt figyelmet fordított a beszerzők szakértelmének növelésére.
  A Bizottság felhívja a figyelmet a közelmúltban frissített, a közbeszerzési hibák egységes pénzügyi korrekciójára vonatkozó útmutatóra. Az útmutató célja, hogy a tagállamok közötti egyenlő bánásmód elvének megfelelően megvalósuljon az egységes végrehajtás. |
| --- | --- |

6.26.

A Bizottság felhívja a figyelmet a közelmúltban frissített, a közbeszerzési hibák egységes pénzügyi korrekciójára vonatkozó útmutatóra. Az útmutató célja, hogy a tagállamok közötti egyenlő bánásmód elvének megfelelően megvalósuljon az egységes végrehajtás.

6.27. és 6.28. A Bizottság észrevételezi, hogy a Számvevőszék által vizsgált tranzakciók tekintetében az ellenőrző hatóságok a közbeszerzési szabálytalanságok nagy részét feltárták. Ez azt jelzi, hogy javult az ellenőrző hatóságok képessége e hibatípus kiszűrésére. Ugyanakkor az irányító hatóságok és közvetítő szervek szintjén nem észlelt közbeszerzési hibák jelentős aránya arra utal, hogy folyamatos fellépésre van szükség ahhoz, hogy az első szintet képviselő irányítási ellenőrzések hatékonyabban kiszűrjék ezeket a hiányosságokat. A Bizottság nyomon fogja követni a szóban forgó ügyeket, és a szabályozási feltételek fennállása esetén el fogja végezni a szükséges kiegészítő, akár nettó pénzügyi korrekciókat.

6.30–6.32. A Számvevőszék által a saját mintájában feltárt számszerűsíthető hibák közül három egy olyan nemzeti állami támogatási rendszerrel kapcsolatos problémát takar, amelynek rendelkezései nem összeegyeztethetőek az Unió állami támogatásra vonatkozó szabályaival. A Bizottság korábban már azonosította ezt a megfelelési hiányosságot, és fel is kérte az érintett tagállamot a szükséges korrekciós intézkedések elfogadására és gyakorlatának haladéktalan módosítására. A szóban forgó tagállam ennek megfelelően a jövőbeni ügyekre vonatkozólag azonnali hatállyal módosította jogszabályait, megszüntetve ezt a konkrét rendszerszintű hiányosságot.

A Bizottságnak nincs tudomása arról, hogy a 2016–2017-es elszámolások tekintetében a többi tagállamban hasonló szabálysértések történtek volna.

A Számvevőszék által azonosított hét másik ügy egyikét illetően a Bizottság utal a 6.14. bekezdésre adott válaszára.

6.36–6.38. Az EBB csoport által kezelt pénzügyi eszközök tekintetében a közös rendelkezésekről szóló rendelet átdolgozott 40. cikke új bizonyossági modellt határoz meg, amely magában foglal különösen kontrolljelentéseket, valamint az Európai Beruházási Bank/Európai Beruházási Alap (EBB/EBA) külső könyvvizsgálói által készített ellenőrzési jelentéseket, amelyek modelljét egy végrehajtási jogi aktussal jóváhagyták. Mindez a kért bizonyosság nyújtásával teljesíti a Számvevőszék 2017. évi éves jelentésének 1. ajánlását.

Az EBA megerősítette, hogy hajlandó önkéntes alapon kiterjeszteni az új típusú ellenőrzési jelentések használatát a kkv-kezdeményezés valamennyi programjára.

| 6.39. | A Bizottság szeretné kiemelni azt a tényt, hogy a tagállami hatóságok a vizsgált tranzakciók több mint 97 %-ában maradéktalanul eleget tettek a jelentésben említett azon kötelezettségüknek, hogy az állami hozzájárulás teljes esedékes összegét 90 napon belül kifizessék.
  Egy tagállamban (Franciaországban) azonban a hatóságok az utolsó részlet (10 %) kifizetése előtt megvárták, hogy a (képzési szolgáltatást biztosító) kedvezményezett benyújtsa végleges végrehajtási jelentését. |
| --- | --- |

6.39.

Egy tagállamban (Franciaországban) azonban a hatóságok az utolsó részlet (10 %) kifizetése előtt megvárták, hogy a (képzési szolgáltatást biztosító) kedvezményezett benyújtsa végleges végrehajtási jelentését.

Az ellenőrző hatóságok munkájával kapcsolatos értékelésünk

| 6.40. | A Bizottság véleménye szerint a két szóban forgó programot illetően feltárt azon gyakorlat, miszerint az állami hozzájárulás teljes összegét nem fizetik ki 90 napon belül a kedvezményezettnek, igazolható azzal, hogy az uniós hozzájárulás végleges összegének kiszámítása és kifizetése előtt elemezni kell, hogy valóban megilleti-e a teljes összeg a kedvezményezettet.
  Németország konkrét esetében az ESZA-hozzájárulás – bizottsági visszatérítést követő – irányító hatóság általi átutalása a kedvezményezett (vagyis a „Bundesagentur für Arbeit”) részére egy belső adminisztratív intézkedés a Szövetségi Munkaügyi és Szociális Minisztérium és kedvezményezett között. Ez az átutalás csak az érintett operatív program (OP) egyik intézkedésére vonatkozik. |
| --- | --- |

6.40.

Németország konkrét esetében az ESZA-hozzájárulás – bizottsági visszatérítést követő – irányító hatóság általi átutalása a kedvezményezett (vagyis a „Bundesagentur für Arbeit”) részére egy belső adminisztratív intézkedés a Szövetségi Munkaügyi és Szociális Minisztérium és kedvezményezett között. Ez az átutalás csak az érintett operatív program (OP) egyik intézkedésére vonatkozik.

| 6.42. | Az ellenőrző hatóságok minden egyes OP vagy OP-csoport szintjén biztosítják mintáik reprezentativitását. Ez a megközelítés lehetővé teszi, hogy a Bizottság az éves tevékenységi jelentésekben OP szinten részletezett információkat közöljön és minden egyes OP vonatkozásában szerezzen bizonyosságot is.
  A Bizottság továbbra is intenzíven együttműködik minden ellenőrző hatósággal annak biztosítása érdekében, hogy munkájuk megfeleljen az elvárt színvonalnak. Ez az együttműködés számos formában valósul meg: a bizonyossági csomagokra vonatkozó különféle iránymutatások, a pénzügyi eszközök ellenőrzésével kapcsolatos módszertan kidolgozása, módszertani kérdések megvitatására szervezett technikai találkozók, közösen elfogadott és megosztott mintavételi technikák kifejlesztése a reprezentatív és megbízható hibaarányok biztosítása érdekében (átfogó útmutatás), valamint közös ellenőrzési eszközök és ellenőrző listák elfogadása.
  A Bizottság saját alapos dokumentumalapú és kockázatalapú helyszíni ellenőrzési munkájának eredményeként a DG REGIO és a DG EMPL éves tevékenységi jelentésében 40 olyan ERFA/KA és 47 olyan ESZA/IFK programról számolt be, amelyek tekintetében a fennmaradó hibaarányt 2 % fölé becsülte. Ez a hibaarány elírásoknak, az éves kontrolljelentések és az ellenőrző hatóságok munkadokumentumainak elemzése során a Bizottság által feltárt problémák feletti elsiklásnak, illetve a tagállami szintű korrekciók elégtelen voltának tudható be.
  A Bizottság az érintett ellenőrző hatóságokkal együtt dolgozik azon, hogy a jövőre nézve eredményesebbé tegye munkájukat. |
| --- | --- |

6.42.

A Bizottság továbbra is intenzíven együttműködik minden ellenőrző hatósággal annak biztosítása érdekében, hogy munkájuk megfeleljen az elvárt színvonalnak. Ez az együttműködés számos formában valósul meg: a bizonyossági csomagokra vonatkozó különféle iránymutatások, a pénzügyi eszközök ellenőrzésével kapcsolatos módszertan kidolgozása, módszertani kérdések megvitatására szervezett technikai találkozók, közösen elfogadott és megosztott mintavételi technikák kifejlesztése a reprezentatív és megbízható hibaarányok biztosítása érdekében (átfogó útmutatás), valamint közös ellenőrzési eszközök és ellenőrző listák elfogadása.

A Bizottság saját alapos dokumentumalapú és kockázatalapú helyszíni ellenőrzési munkájának eredményeként a DG REGIO és a DG EMPL éves tevékenységi jelentésében 40 olyan ERFA/KA és 47 olyan ESZA/IFK programról számolt be, amelyek tekintetében a fennmaradó hibaarányt 2 % fölé becsülte. Ez a hibaarány elírásoknak, az éves kontrolljelentések és az ellenőrző hatóságok munkadokumentumainak elemzése során a Bizottság által feltárt problémák feletti elsiklásnak, illetve a tagállami szintű korrekciók elégtelen voltának tudható be.

A Bizottság az érintett ellenőrző hatóságokkal együtt dolgozik azon, hogy a jövőre nézve eredményesebbé tegye munkájukat.

| 6.43. | A tagállamok és az Unió ellenőrei által meghatározott hibatípusokat illetően a Bizottság a 6.17. és a 6.18. bekezdésre adott válaszára hivatkozik.
  A Bizottság egyetért azzal, hogy egyes irányítási és kontrollrendszerek tekintetében további javulásokat kell elérni annak biztosításához, hogy minden hibát időben fel lehessen tárni és ki lehessen javítani, ahogyan az a 2018-as éves tevékenységei jelentéseiben is szerepel. |
| --- | --- |

6.43.

A Bizottság egyetért azzal, hogy egyes irányítási és kontrollrendszerek tekintetében további javulásokat kell elérni annak biztosításához, hogy minden hibát időben fel lehessen tárni és ki lehessen javítani, ahogyan az a 2018-as éves tevékenységei jelentéseiben is szerepel.

6.44. és 6.45. A Bizottság alapos és részletes mintavételi útmutatót dolgozott ki, hogy tovább egyértelműsítse a közös rendelkezésekről szóló rendelet 127. cikke és a 480/2014/EU rendelet előírásait, illetve hogy egy harmonizált, elfogadott és összehangolt végrehajtási keretet biztosítson az ellenőrző hatóságok számára. A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a mintavételi módszerek az eljárás több szakaszában is szakmai mérlegelést tesznek szükségessé, aminek következtében a különböző szereplők különféleképpen értékelhetik a helyzetet.

A Bizottság a továbbiakban is folytatja a Számvevőszékkel zajló szakmai párbeszédét, hogy biztosítsa a közös értelmezést, valamint a szükséges bizonyosságot az ellenőrző hatóságok számára.

6.6. háttérmagyarázat

Az egyik német operatív programnál használt mintavételi módszer azonosított hiányosságait illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alkalmazott mintavételi megközelítésből fakadó hibaarány a mintavételi útmutatót figyelembe véve elfogadható volt. Ugyanakkor felszólította az ellenőrző hatóságot, hogy a jövőre nézve térjen át egy pénzegységalapú mintavételi módszerre. Ezt az ellenőrző hatóság elfogadta és megvalósította.

6.46. és 6.47. A Bizottság üdvözli a Számvevőszék által a 6.48. bekezdésben említett, az ellenőrző hatóságok dokumentációjára vonatkozó javulást. A Számvevőszék 2017. évi ajánlásával összhangban a Bizottság felállított egy bizottságközi munkacsoportot, amelyben több ellenőrző hatóság résztvevőkét, a Számvevőszék pedig megfigyelőként vett részt. A munkacsoport célja, hogy a szóban forgó területen közös értelmezést és gyakorlatot hozzon létre, kellő figyelmet fordítva arra, hogy az adminisztratív eljárások észszerűségének és hatékonyságának biztosítása érdekében megfelelő egyensúlyt teremtsen.

A Bizottság szorosan együtt fog működni az ellenőrző hatóságokkal annak érdekében, hogy a bevált gyakorlatok és az ellenőrzési eszközök és módszerek megosztása révén (beleértve a Bizottság saját ellenőrző listáját) megoldást találjon a Számvevőszék által felvetett problémákra.

| 6.48. | A Bizottság örömmel nyugtázza a Számvevőszék által említett javulást. Megerősíti, hogy folyamatosan együttműködik a programhatóságokkal és különösen az ellenőrző hatóságokkal annak érdekében, hogy fejlessze a hiba-megelőzési és -korrekciós képességüket, és ezáltal hozzájáruljon a megbízhatóság-ellenőrzési eljáráshoz. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.50. | A Bizottság észrevételezi, hogy a Számvevőszék által ebben a bekezdésben említett hét hiba korlátozott hatást gyakorolt az érintett ellenőrző hatóságok által a vizsgált programok kapcsán jelentett hibaarányokra. Ennek ellenére folytatja az ellenőrző hatóságokkal a közös munkát a hibák helyes kezelése és számszerűsítése terén. |
| --- | --- |

6.50.

A Bizottság bizonyossággal kapcsolatos munkája és a fennmaradó hibaarányról az éves tevékenységi jelentéseiben való beszámolás

| 6.51. | A tagállamok ellenőrzési eljárásaiban három programhatóság vesz részt: az irányítási ellenőrzésekért felelős irányító hatóság (a hibák elleni első védelmi vonal), az elszámolásokban szereplő kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét az összes rendelkezésre álló ellenőrzési eredmény alapján tanúsító igazoló hatóság, valamint az ellenőrzésekért felelős és az ellenőri véleményeket kiállító ellenőrző hatóság. A benyújtott bizonyossági csomagok értékelését követően a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseikben következtetéseket vonnak le az említett ellenőrzésekkel kapcsolatos három szempontról: az irányítási és kontrollrendszerek eredményességéről, az elszámolások elfogadhatóságáról, továbbá a mögöttes kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.53. | A szabályszerűségre vonatkozó fő teljesítménymutatót (KPI) mindkét főigazgatóság az elvégzett ellenőrzési munka és az éves tevékenységi jelentésük elfogadásának idején rendelkezésre álló ellenőrzési bizonyítékok alapján határozta meg. A „legrosszabb eset forgatókönyve” megbecslése során azon programok esetében, amelyek hibaarányáról még zajlott az egyeztetés és ezért még nem kerültek megerősítésre, óvatos becslésű átalánykorrekciók kerültek alkalmazásra. A legrosszabb eset forgatókönyve számol az AA minta Bizottság által nem ellenőrzött részében feltáratlanul maradó hibák kockázatával is. Az átláthatóság jegyében mindkét főigazgatóság törekszik arra, hogy éves tevékenységi jelentésében operatív programokra lebontva megfelelő tájékoztatást nyújtson (10 B melléklet).
  A Bizottság minden lehetséges alkalommal figyelembe vette a Számvevőszék munkájának eredményeit is. A Bizottság óvatos megközelítést alkalmazva a legrosszabb eset forgatókönyvét használta azon operatív programoknál, amelyek esetében még folyamatban volt a számvevőszéki ellenőrzés, az előzetes eredményekhez pedig meg kellett várni az elszámolási eljárás lezárását. |
| --- | --- |

6.53.

A Bizottság minden lehetséges alkalommal figyelembe vette a Számvevőszék munkájának eredményeit is. A Bizottság óvatos megközelítést alkalmazva a legrosszabb eset forgatókönyvét használta azon operatív programoknál, amelyek esetében még folyamatban volt a számvevőszéki ellenőrzés, az előzetes eredményekhez pedig meg kellett várni az elszámolási eljárás lezárását.

6.54. és 6.55. Annak érdekében, hogy hozzá tudjon járulni a 2018. évi kiadásokra vonatkozó szervezeti jelentéstételhez, a kifizetésnél és a zárásnál fennálló kockázat megbecsléséhez mindkét főigazgatóság a 2016–2017-es megerősített fennmaradó hibaarányon alapuló legóvatosabb megközelítést alkalmazta. A 2017–2018-as meg nem erősített fennmaradó hibaarányt csak azokban az esetekben alkalmazták, amikor az meghaladta a 2016–2017-es megerősített hibaarányt. A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy az éves tevékenységi jelentések aláírásának idején a jelentéstétel tárgyát képező naptári évben bejelentett kiadások tekintetében az időközi kifizetésekre nézve 10 %-os visszatartás van érvényben.

| 6.56. | A Bizottság hivatkozik a 6.14. bekezdésre adott válaszára. Véleménye szerint a Számvevőszék által vizsgált időszaktól eltérő időszakra vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés (AMPR) által közzétett kifizetéskor fennálló becsült kockázat megbízható képet nyújt a kohéziós politika 2018-as vonatkozó kiadásainak jogszerűségéről és szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.60. | 2018-ban a szabályszerűségi ellenőrzések mellett a Bizottság elvégzett még 27 korai megelőző rendszerellenőrzést az irányítási kontrollrendszerek eredményes működésének ellenőrzésére, valamint 14 tényfeltáró megbízatást az ellenőrző hatóságoknál, hogy felülvizsgálja az éves kontrolljelentések tartalmát, és tisztázza a dokumentumalapú vizsgálat során felmerült problémákat. Mindezek hozzájárulnak a megbízhatóság-ellenőrzési eljáráshoz. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.62. | A Bizottság úgy alakította ki megbízhatósági rendszerét, hogy a főigazgatók engedélyezésre jogosult megbízott tisztviselőként eleget tudjanak tenni azon kötelezettségüknek, hogy mind a 419 operatív program esetében bizonyosságot nyújtsanak. Ez a megbízhatósági modell egy költséghatékony ellenőrzési módszeren alapul, amely két lépésből áll: egy minden operatív programra kiterjedő, módszeres dokumentumalapú vizsgálatból, és a kiválasztott operatív programokat érintő kiegészítő, kockázatalapú, helyszíni szabályszerűségi ellenőrzésekből. A Bizottság úgy véli, hogy azon programok kivételével, amelyek esetében potenciális kiegészítő pénzügyi korrekciókról számolt be, kellő bizonyosságot szerzett a mögöttes kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről (lásd a 6.42. bekezdésre adott bizottsági választ).
  Emellett az éves tevékenységi jelentésekben szerepel egy összesített KPI, az összes megerősített hibaarány súlyozott átlaga. A Bizottság jelentésében feltüntette a legrosszabb eset forgatókönyvét is, amely figyelembe veszi a validálás alatt álló, meg nem erősített információkat (lásd a 6.53. bekezdésre adott bizottsági választ). |
| --- | --- |

6.62.

Emellett az éves tevékenységi jelentésekben szerepel egy összesített KPI, az összes megerősített hibaarány súlyozott átlaga. A Bizottság jelentésében feltüntette a legrosszabb eset forgatókönyvét is, amely figyelembe veszi a validálás alatt álló, meg nem erősített információkat (lásd a 6.53. bekezdésre adott bizottsági választ).

| 6.63. | Minden egyes szabályszerűségi ellenőrzés esetén a Bizottság ellenőrei felmérik, hogy számolni kell-e azzal a kockázattal, hogy az általuk feltárt hiányosságokhoz hasonló hibák előfordulnak az ellenőrző hatóság mintájának nem vizsgált részében. Amennyiben azonosítanak ilyen kockázatot, az éves tevékenységi jelentésekben megfelelő átalánykorrekció alkalmazásával megbecsülik a fennmaradó hibaarányra vonatkozóan a legrosszabb eset forgatókönyvét (lásd a 6.53. bekezdést). |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | Nem mindig van lehetőség arra, hogy minden évben valamennyi operatív program esetében meghatározzuk a végleges, megerősített teljes fennmaradó hibaarányt. Ennek meghatározását ugyanis számos tényező hátráltathatja, például a Bizottság szabályszerűségi ellenőrzéseivel kapcsolatos egyeztető eljárások, illetve további bizottsági vizsgálatok szükségessége – e vizsgálatok lefolytatását a rendelet egészen azon időszak végéig engedélyezi, ameddig a kedvezményezetteknek meg kell őrizniük az alátámasztó dokumentumokat.
  A 2016–2017-es számviteli év vonatkozásában ez a helyzet merült fel a DG REGIO 40 és a DG EMPL 47 programja kapcsán, amint az a 2018-as éves tevékenységi jelentésekben is szerepel. E programok tekintetében a Bizottság el fogja végezni a szükséges kiegészítő pénzügyi korrekciókat, hogy a fennmaradó hibaarányt 2 % alá csökkentse. |
| --- | --- |

6.64.

A 2016–2017-es számviteli év vonatkozásában ez a helyzet merült fel a DG REGIO 40 és a DG EMPL 47 programja kapcsán, amint az a 2018-as éves tevékenységi jelentésekben is szerepel. E programok tekintetében a Bizottság el fogja végezni a szükséges kiegészítő pénzügyi korrekciókat, hogy a fennmaradó hibaarányt 2 % alá csökkentse.

| 6.66. | A Bizottság ugyanazt az álláspontot képviseli, mint a Számvevőszék két azonos hibát feltáró 2016-os éves jelentésére adott válaszában, vagyis hogy az érintett csomag lezárásnál igazolt kiadásai megfelelnek a vonatkozó rendeleteknek. |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | Az OLAF egyik zárójelentése nyomán a Bizottság a magyar zárócsomag egyik projektjét illetően pénzügyi ajánlásokat fogalmazott meg. A szóban forgó kiadástól függetlenül a program elegendő támogatható kiadást tartalmazott ahhoz, hogy a Bizottság részlegesen lezárhassa a programot. Az OLAF jelentését követően az egyik tagállam illetékes bírósága 2018 végén ejtette a vállalkozóval szemben emelt vádakat. A másik tagállamban még mindig zajlik a nyomozás. A Bizottság nyomon fogja követni az ügy fejleményeit, és ki fogja küszöbölni annak kockázatát, hogy a végső egyenlegben szabálytalan összegek szerepeljenek. |
| --- | --- |

6.67.

6.68–6.70. A közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) lezárásra vonatkozó rendelkezései logikusan tartalmazzák azokat a konkrét kiadásokat, amelyeket a lezárásánál el kell számolni, például a végrehajtott pénzügyi eszközökre fizetett előlegek elszámolását az egyéb fizetett előlegekhez képest (a CPR 42. cikke). A legtöbb operatív program kiadásainak többsége azonban éves elszámoláson megy keresztül és véglegesnek minősül.

A Bizottság úgy véli, hogy az időben biztosított iránymutatások hasznosak lesznek az operatív programok 2025-ös lezárásánál. Ezek az iránymutatások tovább egyértelműsíthetik a záró végrehajtási jelentés sablonját (a CPR 142. cikke), hogy az minden lényeges információt tartalmazzon, és a 2007–2013-as időszakra nézve tisztázhatják, hogy a lezárás során miként kell megoldani olyan különböző kérdéseket, mint például: az állami támogatás fennmaradó előlegeinek elszámolása (a CPR 131. cikkének (5) bekezdése), a projektek befejezését követően termelt bevétel (a CPR 61. cikke), a befejezetlen projektek (a CPR 2. cikkének (14) bekezdése), a projektek szakaszolása, a végső uniós kifizetés felső értékhatára (a CPR 129. cikke) stb.

Következtetés és ajánlások

| 6.71. | A Bizottság 2018-as éves tevékenységi jelentéseiben teljes átláthatóságot biztosítva beszámolt arról, hogy a DG REGIO 40 és a DG EMPL 47 programját illetően fennáll a kockázata annak, hogy a hibaarány lényeges marad. 2018-as éves tevékenységi jelentéseiben nyilvánosságra is hozta az érintett programokat. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó rendeletekkel összhangban a Bizottság elkötelezett az iránt, hogy a szabályozási feltételek alkalmazhatósága esetén elvégezze a programok szükséges kiegészítő, akár nettó pénzügyi korrekcióit.
  Az igazolt kiadások összegének emelkedése a tagállamokban, valamint a Bizottság szabályszerűségi ellenőrzésekhez alkalmazott kockázatalapú megközelítése magyarázatul szolgál a Bizottság vonatkozó éves tevékenységi jelentéseiben ismertetett átlagos teljes fennmaradó hibaarány 2017-hez képest bekövetkezett növekedésére.
  A Bizottság ugyanakkor nem ért egyet a Számvevőszéknek a 2014–2020-as időszakot érintő három súlyos hiba és a 2007–2013-as időszakot érintő két hiba kapcsán megfogalmazott értékelésével. Ezekben az esetekben a vonatkozó nemzeti vagy uniós szabályok olyan eltérő értelmezéséről van szó, amely befolyásolja a számított hibaarányt.
  A Bizottság utal a 2018. évi éves tevékenységi jelentésekben közzétett, legrosszabb esetre vonatkozó forgatókönyvekre, amelyek meglátása szerint – a megállapított hibák figyelembevételével – megbízható módon becsülik meg a hibaarányt.
  A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik az érintett programokért felelős irányító és ellenőrző hatóságokkal annak érdekében, hogy nyomon kövesse az elfogadott következtetések megvalósulását és idővel biztosítsa, hogy a fennmaradó hibaarány valamennyi program esetében 2 % alatt maradjon. A rendelet ellátja a Bizottságot az összes szükséges felügyeleti eszközzel ahhoz, hogy leállíthassa az időközi kifizetéseket vagy az éves egyenleg kifizetését, és további pénzügyi korrekciók révén biztosítsa, hogy idővel minden program elfogadható fennmaradó hibaarány mellett valósuljon meg. |
| --- | --- |

6.71.

Az igazolt kiadások összegének emelkedése a tagállamokban, valamint a Bizottság szabályszerűségi ellenőrzésekhez alkalmazott kockázatalapú megközelítése magyarázatul szolgál a Bizottság vonatkozó éves tevékenységi jelentéseiben ismertetett átlagos teljes fennmaradó hibaarány 2017-hez képest bekövetkezett növekedésére.

A Bizottság ugyanakkor nem ért egyet a Számvevőszéknek a 2014–2020-as időszakot érintő három súlyos hiba és a 2007–2013-as időszakot érintő két hiba kapcsán megfogalmazott értékelésével. Ezekben az esetekben a vonatkozó nemzeti vagy uniós szabályok olyan eltérő értelmezéséről van szó, amely befolyásolja a számított hibaarányt.

A Bizottság utal a 2018. évi éves tevékenységi jelentésekben közzétett, legrosszabb esetre vonatkozó forgatókönyvekre, amelyek meglátása szerint – a megállapított hibák figyelembevételével – megbízható módon becsülik meg a hibaarányt.

A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik az érintett programokért felelős irányító és ellenőrző hatóságokkal annak érdekében, hogy nyomon kövesse az elfogadott következtetések megvalósulását és idővel biztosítsa, hogy a fennmaradó hibaarány valamennyi program esetében 2 % alatt maradjon. A rendelet ellátja a Bizottságot az összes szükséges felügyeleti eszközzel ahhoz, hogy leállíthassa az időközi kifizetéseket vagy az éves egyenleg kifizetését, és további pénzügyi korrekciók révén biztosítsa, hogy idővel minden program elfogadható fennmaradó hibaarány mellett valósuljon meg.

| 6.72. | A Bizottság hangsúlyozza az ellenőrző hatóságok hibafeltárási munkájának jelentőségét, amelynek köszönhetően részletes – 11 esetben elmarasztaló – ellenőri vélemény készült az összes programra vonatkozólag, továbbá mind az éves beszámolóknál, mind lezáráskor jelentős pénzügyi korrekciókra került sor.
  A Bizottság a vonatkozó 2018-as éves tevékenységi jelentésekben közzétette, hogy hét ellenőrző hatóság tekintetében további előrelépésre van szükség. A többi ellenőrző hatóságot illetően a Bizottság az egyes ellenőrző hatóságokra és programokra vonatkozólag végzett részletes értékelése alapján úgy találta, hogy működésük megfelelő vagy csak kisebb javításokra szorul.
  Ezért a Bizottság összességében megbízhatónak ítéli az ellenőrző hatóságok munkáját, eltekintve néhány korlátozott számú esettől, amelyekkel kapcsolatban megfelelő fenntartásokat fogalmazott meg és cselekvési terveket dolgozott ki a szükséges előrelépés elérésére. |
| --- | --- |

6.72.

A Bizottság a vonatkozó 2018-as éves tevékenységi jelentésekben közzétette, hogy hét ellenőrző hatóság tekintetében további előrelépésre van szükség. A többi ellenőrző hatóságot illetően a Bizottság az egyes ellenőrző hatóságokra és programokra vonatkozólag végzett részletes értékelése alapján úgy találta, hogy működésük megfelelő vagy csak kisebb javításokra szorul.

Ezért a Bizottság összességében megbízhatónak ítéli az ellenőrző hatóságok munkáját, eltekintve néhány korlátozott számú esettől, amelyekkel kapcsolatban megfelelő fenntartásokat fogalmazott meg és cselekvési terveket dolgozott ki a szükséges előrelépés elérésére.

| 6.73. | A Bizottság álláspontja szerint szilárd alapokon álló megközelítést alkalmaz az irányítási és kontrollrendszerek működésére vonatkozó szükséges megalapozott bizonyosság megszerzéséhez.
  A Bizottság úgy alakította ki megbízhatósági rendszerét, hogy a főigazgatók megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként eleget tudjanak tenni azon kötelezettségüknek, hogy mind a 419 operatív program esetében bizonyosságot nyújtsanak. Ez a megbízhatósági modell egy arányos, adminisztratív szempontból költséghatékony ellenőrzési módszeren alapul, amely két lépésből áll: egy minden operatív programra kiterjedő, módszeres dokumentumalapú vizsgálatból, és a kiválasztott operatív programokat érintő kiegészítő, kockázatalapú, helyszíni szabályszerűségi ellenőrzésekből. A Bizottság úgy véli, hogy azon programok kivételével, amelyek esetében potenciális kiegészítő pénzügyi korrekciókról számolt be, kellő bizonyosságot szerzett a mögöttes kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről.
  2018-as éves tevékenységi jelentéseiben a Bizottság az átfogó fennmaradó hibaarányok mellett közzétette a legrosszabb eset forgatókönyveire vonatkozó becsléseit is (figyelembe véve a számvevőszéki ellenőrzés rendelkezésre álló eredményeit). E becslések során átalánykorrekciót alkalmazott azon programoknál, amelyek esetében talált feltáratlan hibákra utaló jeleket. |
| --- | --- |

6.73.

A Bizottság úgy alakította ki megbízhatósági rendszerét, hogy a főigazgatók megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként eleget tudjanak tenni azon kötelezettségüknek, hogy mind a 419 operatív program esetében bizonyosságot nyújtsanak. Ez a megbízhatósági modell egy arányos, adminisztratív szempontból költséghatékony ellenőrzési módszeren alapul, amely két lépésből áll: egy minden operatív programra kiterjedő, módszeres dokumentumalapú vizsgálatból, és a kiválasztott operatív programokat érintő kiegészítő, kockázatalapú, helyszíni szabályszerűségi ellenőrzésekből. A Bizottság úgy véli, hogy azon programok kivételével, amelyek esetében potenciális kiegészítő pénzügyi korrekciókról számolt be, kellő bizonyosságot szerzett a mögöttes kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

2018-as éves tevékenységi jelentéseiben a Bizottság az átfogó fennmaradó hibaarányok mellett közzétette a legrosszabb eset forgatókönyveire vonatkozó becsléseit is (figyelembe véve a számvevőszéki ellenőrzés rendelkezésre álló eredményeit). E becslések során átalánykorrekciót alkalmazott azon programoknál, amelyek esetében talált feltáratlan hibákra utaló jeleket.

| 6.74. | A Bizottság hivatkozik a 6.56. bekezdésre adott válaszára. Véleménye szerint a Számvevőszék által vizsgált időszaktól eltérő időszakra vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentésben közzétett, kifizetéskor fennálló becsült kockázat megbízható képet nyújt a kohéziós politika 2018-as vonatkozó kiadásainak jogszerűségéről és szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | A kontroll- és bizonyossági keretet úgy alakítottuk ki, hogy az minden program tekintetében biztosítsa, hogy a fennmaradó hibaarányok éves szinten 2 % alatt maradjanak. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a cél a programok többségénél (70 %) megvalósult, ugyanakkor elismeri, hogy a programok 30 %-át illetően még nem ez a helyzet – e programokat 2018-as éves tevékenységi jelentéseiben egyértelműen megnevezi. A Bizottság nyomon fogja követni ezeket az ügyeket és azokat a megerősített eseteket, amelyeknél a Számvevőszék további hibákat talált, és a társjogalkotó által meghatározott feltételek alkalmazhatósága esetén el fogja végezni a szükséges kiegészítő, akár nettó pénzügyi korrekciókat.
  A Bizottság egyetért azzal, hogy e programok tekintetében további előrelépésre van szükség. A következő számviteli évek hatékonyabb hibamegelőzése érdekében az irányító hatóságoknak meg kell erősíteniük irányítási ellenőrzéseiket, az ellenőrző hatóságoknak pedig saját ellenőrzéseiket. A Bizottság kontrolleljárásaik javítása érdekében együtt fog működni az érintett hatóságokkal. |
| --- | --- |

6.75.

A Bizottság egyetért azzal, hogy e programok tekintetében további előrelépésre van szükség. A következő számviteli évek hatékonyabb hibamegelőzése érdekében az irányító hatóságoknak meg kell erősíteniük irányítási ellenőrzéseiket, az ellenőrző hatóságoknak pedig saját ellenőrzéseiket. A Bizottság kontrolleljárásaik javítása érdekében együtt fog működni az érintett hatóságokkal.

| 6.76. | A korábbi évek azon két ajánlásával kapcsolatban, amelyekkel a Számvevőszék állítása szerint a Bizottság egyáltalán nem foglalkozott, a Bizottság a következő észrevételeket teszi:






  — | az egyik ajánlást nem fogadta el a Bizottság, ezért arra vonatkozólag nem szükséges intézkedéseket hoznia, |
| --- | --- | --- |

6.76.

—

az egyik ajánlást nem fogadta el a Bizottság, ezért arra vonatkozólag nem szükséges intézkedéseket hoznia,

| — | a Bizottság a 2020 utáni jogi keretre vonatkozó javaslatában lépéseket tett a héa támogathatóságának egyértelműsítése és egyszerűsítése felé. |
| --- | --- |

—

a Bizottság a 2020 utáni jogi keretre vonatkozó javaslatában lépéseket tett a héa támogathatóságának egyértelműsítése és egyszerűsítése felé.

Lásd még a Bizottság 6.3. mellékletre adott válaszát.

6.1. ajánlás (a kkv-kezdeményezés programjaira vonatkozó ellenőrzési intézkedések)

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

| a) | A közös rendelkezésekről szóló rendelet átdolgozott 40. cikke új bizonyossági modellt határoz meg, amely magában foglal kontrolljelentéseket, valamint az EBB/EBA külső könyvvizsgálói által készített ellenőrzési jelentéseket – az EBB és az EBA modelljeit egy végrehajtási jogi aktussal jóváhagyták.
  Az EBA megerősítette, hogy hajlandó önkéntes alapon kiterjeszteni az új típusú ellenőrzési jelentések használatát a kkv-kezdeményezés valamennyi programjára. A közös rendelkezésekről szóló rendelet új bizonyossági modellje, valamint az ellenőrzési jelentések kis- és középvállalatoknak szóló kezdeményezésekre történő önkéntes alkalmazása révén az ajánlás megvalósultnak tekinthető. |
| --- | --- |

a)

Az EBA megerősítette, hogy hajlandó önkéntes alapon kiterjeszteni az új típusú ellenőrzési jelentések használatát a kkv-kezdeményezés valamennyi programjára. A közös rendelkezésekről szóló rendelet új bizonyossági modellje, valamint az ellenőrzési jelentések kis- és középvállalatoknak szóló kezdeményezésekre történő önkéntes alkalmazása révén az ajánlás megvalósultnak tekinthető.

6.2. ajánlás (a kifizetések indokolatlan visszatartása a tagállami hatóságok részéről)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és megfelelő intézkedések meghozatalával biztosítani fogja, hogy az irányító és ellenőrző hatóságok kellő figyelmet fordítsanak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 132. cikkének betartására.

6.3. ajánlás (a lezárással kapcsolatos intézkedések 2014–2020-ban)

A Bizottság lezárás előtt módszeresen átvizsgál minden programot annak biztosítása érdekében, hogy a szabálytalan kiadások szintje a lényegességi küszöb alatt maradjon. Nem lesz ez másképp a 2014–2020-as programok esetében sem, amelyek lezárását a rendelet 2025-re írja elő.

| a) | A Bizottság elfogadja az ajánlást, és a programok megvalósítása során levont tanulságok alapján azonosítani fogja a 2014–2020-as programok lezárását esetlegesen befolyásoló fő kockázatokat, amelyeket belefoglal majd a tagállamok számára készítendő, lezárással kapcsolatos jövőbeni irányelveibe. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és a programok megvalósítása során levont tanulságok alapján azonosítani fogja a 2014–2020-as programok lezárását esetlegesen befolyásoló fő kockázatokat, amelyeket belefoglal majd a tagállamok számára készítendő, lezárással kapcsolatos jövőbeni irányelveibe.

| b) | A Bizottság elviekben elfogadja az ajánlás ezen részét, ugyanakkor úgy véli, hogy az iránymutatás kidolgozása nem sürgős feladat, mivel a jogszabályban foglalt ütemterv szerint a lezárásra 2025-ben kerül sor. Ráadásul a lezárással kapcsolatos irányelveknek figyelembe kell venniük a programok végrehajtása során szerzett tapasztalatot. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság elviekben elfogadja az ajánlás ezen részét, ugyanakkor úgy véli, hogy az iránymutatás kidolgozása nem sürgős feladat, mivel a jogszabályban foglalt ütemterv szerint a lezárásra 2025-ben kerül sor. Ráadásul a lezárással kapcsolatos irányelveknek figyelembe kell venniük a programok végrehajtása során szerzett tapasztalatot.

2. rész — A projektek teljesítményének értékelése

| 6.81. | A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a projektszintű eredménymutatók meghatározása nem jogszabályi követelmény. Az alapok 2007–2013 és 2014–2020 közötti kezelésére vonatkozó rendeletek az „eredménymutatók” kifejezést csak a prioritási tengelyekkel összefüggésben használják.
  Az operatív programban leírt, jól megtervezett beavatkozási logika biztosítja, hogy az outputok és eredmények a projektek szintjén hozzájáruljanak az operatív program tervezett eredményeinek eléréséhez, szem előtt tartva, hogy ezeket más külső tényezők is befolyásolják. |
| --- | --- |

6.81.

Az operatív programban leírt, jól megtervezett beavatkozási logika biztosítja, hogy az outputok és eredmények a projektek szintjén hozzájáruljanak az operatív program tervezett eredményeinek eléréséhez, szem előtt tartva, hogy ezeket más külső tényezők is befolyásolják.

6.82. és 6.83. A Bizottság észrevételezi, hogy az erre a kiadási területre vonatkozó uniós rendeletek előírásaival összhangban a vizsgált projektek 95 %-ában meghatároztak projektszintű outputmutatókat vagy output- és eredménymutatókat.

A hatásértékelések is segítséget nyújtanak annak felméréséhez, hogy a társfinanszírozott műveletek milyen mértékben járulnak hozzá az operatív program célkitűzéseihez. A Bizottság úgy gondolja, hogy különbség van a projektszintű közvetlen eredmények és az operatív programok szintjén elérendő eredmények között.

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó jogszabályok megerősítették a beavatkozási logikát és az eredményekre való összpontosítást.

| 6.84. | A Bizottság elégedetten nyugtázza, hogy mindegyik vizsgált tagállam bevezetett monitoringrendszert a teljesítménnyel kapcsolatos információk rögzítésére. A 2014 és 2020 közötti időszakban a szakpolitika teljesítményére vonatkozó információk jelentősen hozzájárulnak – a beavatkozási logikán és a Bizottság felé évente bejelentett közös mutatók éves végrehajtási jelentéseken keresztüli monitorján alapuló – eredményközpontúság jobb érvényesüléséhez. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | A 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet közelmúltbeli módosítása révén az ellenőrző hatóságok a rendszerellenőrzések mellett immár kötelesek a teljesítményre vonatkozó adatok megbízhatóságára is kiterjeszteni a műveletek ellenőrzését. Ennek köszönhetően növekedni fog a Bizottságnak bejelentett teljesítményre vonatkozó adatok minőségével és megbízhatóságával kapcsolatban szerzett bizonyosság. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | A Bizottság 17 tagállamban összesen 43 kockázatalapú ellenőrzést végzett, amelyek alapján értékelte a tagállamok által jelentett teljesítményre vonatkozó adatok megbízhatóságát. Kilenc esetben tárt fel jelentős hiányosságokat. A Bizottság a szükséges esetekben ajánlásokat fogalmazott meg a jelentéstétel és az informatikai rendszerek javítása, valamint a teljesítményre vonatkozó adatok korrekciója érdekében. A szóban forgó ellenőrzések során levont tanulságokat megosztotta a programhatóságokkal, felhívva figyelmüket a teljesítményre vonatkozó adatok megbízhatóságához kapcsolódó kockázatokra és tovább javítva a jelentéstételt. |
| --- | --- |

6.86.

6.87. és 6.88. Fontos megjegyezni, hogy a Számvevőszék mintája a 2007–2013 és a 2014–2020 közötti projektek egyvelegét érintette, holott a 2014–2020-as szabályozásban jelentős változás következett be a teljesítményi megközelítés és a programok beavatkozási logikája terén. A jelentett eredmények ezért egyelőre korlátozott mértékben engednek rálátást a 2014–2020-as időszak eredményeire.

A Bizottság ugyanakkor észrevételezi, hogy összességében a projektek 81 %-a teljesen vagy részben teljesítette teljesítménymutatóit, miközben az eredménymutatók a projektek fizikai befejezését követően is módosulhatnak.

6.3. melléklet — A korábbi ajánlások hasznosulása

1. ajánlás (2015 – az esb-alapok következő programozási időszakra vonatkozó kialakítása és finanszírozási mechanizmusa)

A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy jogalkotási javaslataiban több mint 80 egyszerűsítési intézkedést fogalmaz meg, amelyeket közvetlenül az egyszerűsítéssel foglalkozó magas szintű munkacsoport munkája, a Számvevőszék korábbi ajánlásai és más érdekeltek hozzájárulásai inspiráltak.

2. ajánlás (2015 – útmutatás biztosítása a tagállamoknak arról, hogyan lehet egyszerűsíteni és elkerülni a szükségtelenül bonyolult, illetve túl nagy terhet jelentő szabályokat)

A Bizottság a helyszíni ellenőrzésre kiválasztott, magas kockázatot hordozó programok tekintetében folyamatosan értékeli a nemzeti támogathatósági szabályokat. Az ellenőrzés módszertanát kiegészítette annak biztosítsa érdekében, hogy a bizottsági ellenőrök beszámoljanak az általuk azonosított, szükségtelenül bonyolult nemzeti szabályokról (a túlszabályozásról) és a bevált gyakorlatok példáiról. A salátarendeletben a Bizottság további egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását biztosította a programhatóságok számára, növelte a jogbiztonságot azáltal, hogy a rendeletben meghatározta a programhatóságok által a bonyolultság csökkentésére és az irányítás egyszerűsítésére közvetlenül felhasználható arányszámokat, továbbá kedvezményezettekre vonatkozó szabályokat állapított meg, és minden szereplő számára fokozta a jogbiztonságot.

3. ajánlás (2015 – a pénzügyi eszközök támogathatósági időszakának meghosszabbítása)

A Bizottság nem fogadta el ezt az ajánlást.

1. ajánlás (2017 – az EBB/EBA eszközeire vonatkozó ellenőrzési eljárások)

A Bizottság véleménye szerint ezt az ajánlást a kkv-kezdeményezés programjainak kivételével az EBB/EBA eszközök tekintetében teljes mértékben megvalósította. A salátarendelet által bevezetett módosítás előtt a kkv-kezdeményezés keretében elfogadott operatív programokra vonatkozólag a Bizottság hivatkozik a 6.36. bekezdésre adott válaszára.

2. ajánlás (2017 – 2020 utáni héa-visszatérítés)

A Bizottság csak részben fogadta el a Számvevőszék héára vonatkozó ajánlását. A 2020 utáni jog keretet illetően a Bizottság javaslatot tett arra, hogy minden kedvezményezett tekintetében egyszerűsítsék le a héa támogathatóságát, és függetlenítsék azt a kedvezményezett közjogi/magánjogi, illetve héával kapcsolatos státuszától. A Bizottság elmagyarázta javaslatának logikáját és a számvevőszéki ajánlásból eredő nehézségeket. (Lásd a Bizottságnak a 2017-es éves jelentésben szereplő számvevőszéki ajánlásra adott válaszát, valamint a 2015-ös éves jelentés 6.31. és 6.35. bekezdésére adott válaszát.)

3. ajánlás (2017 – az ellenőrző hatóságok munkájának vizsgálata)

A Bizottság nyomon követi az ellenőrző hatóságok által végzett munka felügyeletére és támogatására vonatkozó összes számvevőszéki ajánlást, és további iránymutatást nyújtott a pénzügyi eszközök előlegei, az állami támogatás előlegei, a vizsgálatok során használt ellenőrző listák és az ellenőrzési dokumentáció kezeléséhez.

6. ajánlás (2017 – az ellenőrző hatóságok kellő számú ellenőrzése ahhoz, hogy az elszámolások elfogadásának évét követően közzétett éves tevékenységi jelentéseiben a Bizottság következtetést vonhasson le)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy ezt az ajánlást csupán részben fogadta el, mivel az ellenőrzéseit érintő egyeztető eljárások által támasztott objektív nehézségek és az elszámolások elfogadását követő további ellenőrzéseket előíró jogi követelmények nem mindig teszik lehetővé, hogy egy éven belül az összes bejelentett hibaarányról végleges következtetést vonjon le. Lásd a Bizottság 6.64. bekezdésre adott válaszát. Ugyanakkor, amint az a vonatkozó éves tevékenységi jelentéseiben is szerepel, a Bizottság az 5. KPI értékelésénél figyelembe vette ellenőrzési eredménytervezetét. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy ezt az ajánlást a legtöbb tekintetben megvalósította.

7. fejezet – Természeti erőforrások

A Bizottság válaszai az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

1. rész: A tranzakciók szabályszerűsége

| 7.8. | A Bizottság megjegyzi, hogy az e fejezet kiadásainak 98 %-a KAP kiadás, amelyre vonatkozóan a Bizottság 2,15 %-os hibaarányt határozott meg és tett közzé a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) 2018. évi éves tevékenységi jelentésében. A Bizottság által megállapított hibaarány továbbra is csökken. |
| --- | --- |

7.8.

A Bizottság üdvözli azt a körülményt, hogy a Bizottság által a KAP kiadások tekintetében megállapított hibaarány összhangban áll a Számvevőszék következtetéseivel.

A Bizottság úgy véli, hogy a nettó pénzügyi korrekciókat és a kedvezményezettek részéről történt visszafizetéseket magában foglaló korrekciós kapacitás megfelelően fedezi az uniós költségvetést érintő kockázatokat. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2018. évi éves tevékenységi jelentésében bejelentett korrekciós kapacitás a vonatkozó KAP kiadás 1,90 %-át tette ki. Ezért a végleges kockázatnak kitett összeget a vonatkozó KAP kiadás 0,25 %-ára becsülték.

| 7.11. | A Bizottság rendkívül elégedett a Számvevőszék arra vonatkozó megállapításával, hogy az EMGA közvetlen kifizetései, amelyek a 2018. évi pénzügyi évben 41,5 milliárd eurót tettek ki, lényeges hibától mentesek voltak. A Bizottság a közvetlen kifizetések hibaszintjét 1,83 %-ra becsülte (lásd a DG AGRI főigazgatóság 2018. évi éves tevékenységi jelentését). Ez megfelel a Számvevőszék következtésének. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.14. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék értékelését, mely szerint 77 tranzakció hibától mentes volt, és a mezőgazdasági termelők irányába történő közvetlen kifizetések alacsonyabb hibakockázattal járnak. Lásd még a Bizottság 7.11. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | A Bizottság megítélése szerint a kis hibák észszerű költség mellett nem kerülhetők el. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.17. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszéknek a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer hibák megelőzésében és hibaszintek csökkentésében betöltött szerepével kapcsolatos pozitív értékelését. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | A Bizottság ugyancsak nagyra értékeli a Számvevőszék földrajzi térinformatikai támogatási kérelemmel kapcsolatos értékelését, amelyet a Bizottság a hibák megelőzése, valamint a mezőgazdasági termelők és a kifizető ügynökségek javára szolgáló egyszerűsítéshez való hozzájárulás fontos eszközének tekint. Lásd még a Bizottság 7.17. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | A Bizottság megjegyzi, hogy a 7.2. mellékletben a Számvevőszék tranzakcióinak áttekintése nem jelent iránymutatást a mintában szereplő tagállamok viszonylagos hibaszintje tekintetében. A Bizottság rámutat arra, hogy a Bizottság és a tagállamok ellenőrzési eredményeire vonatkozó részletes információkat az egyes tagállamok esetében az éves tevékenységi jelentések, valamint azoknak az uniós forrásokat megosztott irányítás keretében kezelő bizottsági szervezeti egységek által készített technikai mellékletei tartalmazzák. |
| --- | --- |

7.19.

7.3. háttérmagyarázat

Az
  észt esetről
  : A Bizottság megjegyzi, hogy a tranzakció a 2018. pénzügyi évben történő kifizetésekor jogszerű és szabályszerű volt, és valamennyi pályázati feltétel teljesült. A mezőgazdasági üzem szerkezetét érintő változások azután következtek be, hogy a partnerségi megállapodásokat megfelelően teljesítették, és miután a kifizetés megtörtént. Továbbá, a Számvevőszék látogatásának bejelentését követően a kedvezményezett javította a második igazgatósági tag bevonását, és így az észt hatóságok a kifizetést jogszerűnek tekintették.

Az
  olasz esetről
  : Miként fentebb, a Bizottság szintén megjegyzi, hogy a tranzakció a 2018. pénzügyi évben történő kifizetésekor jogszerű és szabályszerű volt, és valamennyi pályázati feltétel teljesült. A visszafizettetésről a megváltozott feltételek miatt döntöttek, miután a kifizetés már megtörtént. A Bizottság azzal is tisztában van, hogy az olasz hatóságoknak vannak olyan eljárásaik, amelyek révén a kifizetést az utolsó kifizetést megelőzően, a Számvevőszék látogatása nélkül is visszafizettethették volna.

| 7.26. | A halászat, a környezetvédelmi és éghajlat-politika a „Természeti erőforrások” címen történő kiadások 2 %-át teszik ki, és az irányítási és kontrollrendszerei különböznek a KAP kiadások irányítási és kontrollrendszereitől.
  A Bizottság az ellenőrzési ciklus részeként megjegyzi, hogy a nemzeti hatóságok már végeztek korrekciókat, illetve még végezhetnek korrekciókat a Számvevőszék által azonosított problémákkal kapcsolatban, amelyek inkább igazgatási jellegűek és az uniós költségvetés védelmét szolgálják. |
| --- | --- |

7.26.

A Bizottság az ellenőrzési ciklus részeként megjegyzi, hogy a nemzeti hatóságok már végeztek korrekciókat, illetve még végezhetnek korrekciókat a Számvevőszék által azonosított problémákkal kapcsolatban, amelyek inkább igazgatási jellegűek és az uniós költségvetés védelmét szolgálják.

| 7.31. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék pozitív értékelését a DG AGRI által következetesen alkalmazott módszertant illetően. |
| --- | --- |

7.31.

7.32. és 7.6.
  háttérmagyarázat. A tanúsító szervek a kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében végzett munkáját belefoglalták a KAP-ra vonatkozó 2,15 %-os teljes hibaarányba. Ez azt jelenti, hogy a KAP kiadások több mint 97 %-a hibától mentes (lásd a DG AGRI 2018. évi éves tevékenységi jelentését), és hogy a tanúsító szervek jelentősen hozzájárultak a megbízhatóság növeléséhez, megelőző jelleggel pedig a tagállamokban a hibák csökkenéséhez.

A KAP megbízhatósága az akkreditált kifizető ügynökségek ellenőrzései, a tanúsító szervek tevékenysége és a DG AGRI saját ellenőrzései alapján épül fel. A DG AGRI, ahhoz, hogy támaszkodni tudjon a tanúsító szervek munkájára a saját megbízhatóságának növelése érdekében, folyamatosan figyelemmel kíséri és értékeli a tanúsító szervek munkáját az év során lefolytatott, különféle tanúsító szerveket érintő számos ellenőrzés útján, valamint az összes tanúsító szervre vonatkozóan az éves pénzügyi záróelszámolás útján (lásd még a Számvevőszék ezen éves jelentésének 1.10. háttérmagyarázatát).

7.32. Első franciabekezdés. A DG AGRI úgy véli, hogy a tanúsító szervek mintavételi módszertana általánosságban összhangban van a Bizottság iránymutatásaival és statisztikailag érvényes eredményeket nyújt. A tanúsító szervek részére címeztek ajánlásokat, hogy miként tudnának javítani a mintavételükön, a mintáik és az extrapolált hibák azonban reprezentatívnak minősülnek. A Bizottság csak 3 tanúsító szervvel kapcsolatos 3 sokaság tekintetében találkozott olyan mintavételi problémával, amely esetleg alááshatja a tanúsító szervek mintájának reprezentatív jellegét.

7.32. Második franciabekezdés. A Bizottság úgy véli, hogy habár e 9 tanúsító szerv munkája szolgál némi bizonyossággal, szükség van az e tanúsító szervek által végzett, a támogathatóságra irányuló ellenőrzések újbóli ellenőrzésének javítására. Mindenesetre, még ha a tanúsító szervek munkája nem is teljesen elégséges, ez a kifizető ügynökségek tevékenységét nem teszi elégtelenné vagy megbízhatatlanná.

| 7.33. | A Bizottság támaszkodik a tanúsító szervek tevékenységére és ténylegesen felhasználja a munkájukat, amint az a DG AGRI 2018. évi éves tevékenységi jelentéséből is kitűnik. A tanúsító szervek eredményeit nagyobb mértékben figyelembe lehetett venni a DG AGRI 2018. pénzügyi évre vonatkozó kiigazított hibaarányának számítása során, ami a 2017. pénzügyi évhez viszonyítva a megnövekedett bizalom eredménye.
  Továbbá, amint az a DG AGRI 2018. évi éves tevékenységi jelentésében is látszik, a Bizottság a tanúsító szervek jogszerűséget és szabályszerűséget vizsgáló munkáját sokaságonként értékeli, ezért egy vagy több sokaságban meg lehet bízni, miközben csak egy minősül kevésbé megbízhatónak. A 7.6. háttérmagyarázatban megjelenő következtetések csak bizonyos sokaságokra vonatkoznak: a Bizottság részletes értékelése e tanúsító szervek munkájának más sokaságok tekintetében is bizalmat szavazhat. |
| --- | --- |

7.33.

Továbbá, amint az a DG AGRI 2018. évi éves tevékenységi jelentésében is látszik, a Bizottság a tanúsító szervek jogszerűséget és szabályszerűséget vizsgáló munkáját sokaságonként értékeli, ezért egy vagy több sokaságban meg lehet bízni, miközben csak egy minősül kevésbé megbízhatónak. A 7.6. háttérmagyarázatban megjelenő következtetések csak bizonyos sokaságokra vonatkoznak: a Bizottság részletes értékelése e tanúsító szervek munkájának más sokaságok tekintetében is bizalmat szavazhat.

A Bizottság figyelemmel kíséri a tanúsító szerveket, hogy biztosítsa a munkájuk folyamatos fejlődését.

| 7.34. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a tanúsító szervek munkáját a DG AGRI 2018. évi éves tevékenységi jelentésében (lásd az éves tevékenységi jelentés mellékleteinek 92. oldalát) a korábbi évekhez képest nagyobb mértékben vették figyelembe. Az éves tevékenységi jelentésben található hibaarány tekintetében lásd a Bizottság 7.8. és 7.35. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | A Bizottság úgy véli, hogy a Számvevőszék következtetései összhangban állnak a DG AGRI éves tevékenységi jelentésében bejelentett hibaarányokkal (lásd a Bizottság 7.8. és 7.11. bekezdésre adott válaszát). A Bizottság által az összes KAP kiadásra vonatkozóan becsült hibaarány közel esik a lényegességi szinthez (2,15 %). A Bizottság szintén úgy véli, hogy a nettó pénzügyi korrekciókat és a kedvezményezettek részéről történt visszafizetéseket magában foglaló korrekciós kapacitás megfelelően fedezi az uniós költségvetést érintő kockázatokat. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2018. évi éves tevékenységi jelentésében bejelentett korrekciós kapacitás a vonatkozó KAP kiadás 1,90 %-át tette ki. Ezért a végleges kockázatnak kitett összeget a vonatkozó KAP kiadás 0,25 %-ára becsülték, amely jelentősen elmarad a lényegességi szinttől. |
| --- | --- |

7.35.

Következtetés

| 7.37. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék által megállapított eredményt, mely szerint a közvetlen kifizetésekre vonatkozó hibaszint nem lényeges, amely megállapítás összhangban van a DG AGRI 2018. évi éves tevékenységi jelentésében megállapított hibaaránnyal (1,83 %). A Bizottság észrevételezi, hogy mivel ebben az évben a többéves pénzügyi keret 2. fejezetébe tartozó, a KAP-on kívüli területeken is megállapítottak hibákat (lásd a 7.26. bekezdést), nem lehet közvetlenül összevetni a Számvevőszék e fejezetre megállapított hibaarányát a KAP tekintetében megállapított hibaaránnyal. Lásd a Bizottság 7.35., 7.11. és 7.8. bekezdésre adott válaszát. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | A Bizottság nagy megelégedéssel tapasztalja, hogy a Számvevőszék ellenőrzési következtetése összhangban áll az éves irányítási és teljesítményjelentésben és a DG AGRI 2018. évi éves tevékenységi jelentésében bejelentett kifizetéskori kockázattal. Ezek az alacsony hibaarányok (lásd a 7.35. bekezdést) megalapozott bizonyossággal alátámasztják a DG AGRI főigazgatójának megbízhatósági nyilatkozatát. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.40. | A Bizottság tevékenyen nyomon követi a tagállamok által kidolgozott korrekciós cselekvési tervek teljeskörűségét és gyors végrehajtását, és továbbra is kérni fog ilyen cselekvési terveket, amennyiben súlyos hiányosságok kerülnek feltárásra. A Bizottság folytatja a tanúsító szervek munkájának nyomon követését és a munkájuk minőségének értékelését, valamint továbbra is biztosítja a szükséges iránymutatást. |
| --- | --- |

7.40.

2. rész: Teljesítmény

| 7.53. | Minden egyes KAP intézkedést figyelemmel kísérnek a vonatkozó teljesítménymutatók segítségével, és megfelelően bejelentenek, a hatásának felmérése azonban értékelés függvénye. E felmérést adott értékelő kérdések támogatják, amelyek tekintetében a közös monitoring- és értékelési keret mutatói csak eszközként szolgálnak, valamint egyéb információk egészítik ki. A vizsgált 35 eljárás többsége hátrányos természeti adottságú vagy egyéb sajátos korlátozással küzdő területeket érintő kifizetésekkel kapcsolatos (13-as intézkedés), amelyek lényegében jövedelemtámogatási rendszerként működnek, míg az ökoszisztémák állapotának helyreállítására, megőrzésére és javítására vonatkozó eredménymutatók a mezőgazdasági gyakorlat fejlesztésére összpontosítanak. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó közös mutatók számának és fogalmainak meghatározásakor figyelemmel kellett lenni a rendszer költséghatékonyságára és a tagállamokat érintően az elfogadható igazgatási teherre. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.55. | A vidékfejlesztési programok hatékonyságát és eredményességét kiterjedt értékelések révén mérik fel, amelyek tekintetében a közös monitoring- és értékelési keret mutatói csak egyetlen eszközt jelentenek, és ezeket egyéb információkkal egészítik ki annak érdekében, hogy megválaszolják az önálló kiemelt területtel kapcsolatos értékelő kérdéseket. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | A tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők támogatása képesítéssel és képzettséggel kapcsolatos minimumkövetelményektől függ, ami alátámasztja azt a célkitűzést, hogy az ágazatba megfelelően képzett (fiatal) mezőgazdasági termelők belépését segítsék elő.
  Miközben a támogatás lehetővé teszi a támogatás célcsoportra gyakorolt hatásának nyomon követését, a támogatás generációs megújulásra gyakorolt hatásának megítélése értékelés kérdése. |
| --- | --- |

7.56.

Miközben a támogatás lehetővé teszi a támogatás célcsoportra gyakorolt hatásának nyomon követését, a támogatás generációs megújulásra gyakorolt hatásának megítélése értékelés kérdése.

| 7.57. | A teljesítménymutatókat nem lehet úgy kialakítani, hogy azok minden kifizetést lefedjenek. |
| --- | --- |

7.57.

| 7.58. | Az eredménymutatók az intézkedések által elérni kívánt hatások nyomon követésére szolgálnak. E mutatókat, amennyire csak lehet, százalékban határozzák meg, mivel ez lehetővé teszi többek között a támogatásban részesülő célcsoportok részesedésének mérését. A hatásmutatók a szakpolitikai beavatkozások hosszabb távú, és az azonnali hatásokon túlmutató hatását vizsgálják.
  Ahhoz, hogy értékelni lehessen, hogy a támogatás eredményesen hozzájárult-e a kiemelt területhez, el kell különíteni a szakpolitikai hatást az egyéb befolyásoló tényezőktől (környezeti tények, egyéb kapcsolódó politikák stb.). Az úgynevezett „nettó hatások” mérésére van szükség. Ez rendszerint értékeléseken keresztül történik. |
| --- | --- |

7.58.

Ahhoz, hogy értékelni lehessen, hogy a támogatás eredményesen hozzájárult-e a kiemelt területhez, el kell különíteni a szakpolitikai hatást az egyéb befolyásoló tényezőktől (környezeti tények, egyéb kapcsolódó politikák stb.). Az úgynevezett „nettó hatások” mérésére van szükség. Ez rendszerint értékeléseken keresztül történik.

| 7.59. | A településnek, ahol az intézkedést végrehajtották, potenciálisan a teljes lakossága élvezheti az intézkedés előnyeit, ugyanakkor például a település nem minden lakosa kívánja majd használni az új szolgáltatást/infrastruktúrát. Amennyiben azonban azt mégis kipróbálnák, a szolgáltatás/infrastruktúra rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Hat eredménymutató minden egyes tagállamban elvégzett, mintákra vonatkozó felméréseken alapul. Habár az általános iránymutatást a projekt végrehajtásának megkezdését követően adták ki, még mindig időben rendelkezésre állt a felmérés elvégzéséhez. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.62. | A fiatal mezőgazdasági termelők részére történő közvetlen kifizetések elsődleges célja, hogy segítsék a „Hozzájárulás a gazdaságok jövedelméhez és a gazdaságok jövedelemingadozásának mérséklése a legkisebb kereskedelmet torzító hatással” konkrét célkitűzés megvalósulását minden közvetlen kifizetés tekintetében.
  Természetesen a kevésbé sérülékeny jövedelemmel rendelkező gazdaságok alkalmasabbak a befektetésre és versenyképesebbé válnak. Ez különösen jelentős a tevékenységüket újonnan megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők szempontjából. Emellett, a tevékenységüket újonnan megkezdő fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás fokozása azt a célt is szolgálja, hogy ösztönözze a generációs megújulást a mezőgazdasági termelés terén.
  Az alapul szolgáló eredménymutatók ezért alapvetően a következők: „A közvetlen támogatás aránya a mezőgazdasági jövedelemben” és „a gazdaság jövedelmének ingadozása”. |
| --- | --- |

7.62.

Természetesen a kevésbé sérülékeny jövedelemmel rendelkező gazdaságok alkalmasabbak a befektetésre és versenyképesebbé válnak. Ez különösen jelentős a tevékenységüket újonnan megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők szempontjából. Emellett, a tevékenységüket újonnan megkezdő fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás fokozása azt a célt is szolgálja, hogy ösztönözze a generációs megújulást a mezőgazdasági termelés terén.

Az alapul szolgáló eredménymutatók ezért alapvetően a következők: „A közvetlen támogatás aránya a mezőgazdasági jövedelemben” és „a gazdaság jövedelmének ingadozása”.

| 7.63. | A Bizottság úgy véli, hogy a zöldítéssel érintett területek aránya releváns mutató, mivel számszerűsíti, hogy mekkora terület érintett a környezetbarátabbá válást ösztönző gyakorlattal, amely fontos tényező a hatékonysága szempontjából. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | A Bizottság arra kérte a tagállamokat, hogy szolgáltassanak adatot különösen az „ökológiai jelentőségű területnek” minősített parlag használatára vonatkozó eltérés alkalmazásáról. A kapott adatok minősége azonban nem tette lehetővé, hogy kellően megbízható/átfogó kép alakuljon ki az eltérés alkalmazásáról. |
| --- | --- |

7.64.

Következtetés és ajánlások

| 7.65. | A Bizottság üdvözli a Számvevőszék értékelését, miszerint a legtöbb befejezett vidékfejlesztési intézkedés a várt teljesítményt hozta.
  Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használata a hasznosítatlan mezőgazdasági földterületek vagy állatokra vonatkozó intézkedések tekintetében a költségvetési rendeletben engedélyezett lehetőség, amelyet a tagállamok önkéntes alapon vehetnek igénybe. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használata a programozási időszak során fokozatosan emelkedett. |
| --- | --- |

7.65.

Az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használata a hasznosítatlan mezőgazdasági földterületek vagy állatokra vonatkozó intézkedések tekintetében a költségvetési rendeletben engedélyezett lehetőség, amelyet a tagállamok önkéntes alapon vehetnek igénybe. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használata a programozási időszak során fokozatosan emelkedett.

| 7.66. | A 2020 utáni KAP-ra vonatkozó teljesítményalapú teljesítési modellre irányuló javaslat a jelenlegi közös monitoring- és értékelési keretre épül, és – nyugtázva annak hiányosságait –, további megfelelő mutatókat dolgoz ki. Ezzel a Bizottság javított a közvetlen kifizetések, a vidékfejlesztési és ágazati programok értékelésére szolgáló mutatók rendszerén. Valamennyi beavatkozásra teljesítmény- és eredménymutatók vonatkoznak (az utóbbiak lehetővé teszik célok meghatározását). Míg a teljesítménymutatók biztosítják a beavatkozások mennyiségi számítását (amit főként teljesítményalapú záróelszámolásra használnak), az eredménymutatók a beavatkozások célját (céljait) és elérni kívánt hatását tükrözik. |
| --- | --- |

7.66.

7.1. ajánlás (KAP teljesítménymérés és beszámoló)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

A Bizottságnak a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatában (COM(2018) 392) az I. melléklet a KAP közös hatás-, eredmény- és kimeneti mutatóit határozza meg. A javasolt eredménymutatók arra szolgálnak, hogy i. operatív célkitűzéseket állapítsanak meg a KAP-stratégiai tervben benne foglalt releváns beavatkozások végrehajtása tekintetében, és ii. figyelemmel kísérje, hogy miként halad e célkitűzések elérése. E tekintetben az eredménymutatók alapvető szerepet játszanak a szakpolitikák tervezésében és a végrehajtás nyomon követésében. A bizottsági javaslatról jelenleg a társjogalkotóval (a Tanáccsal és az Európai Parlamenttel) tárgyalnak. A Bizottság törekszik annak biztosítására, hogy az eredménymutatók tükrözzék a beavatkozások által elérni kívánt hatást.

8. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

A Bizottság válasza az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

1. rész: A tranzakciók szabályszerűsége

| 8.6. | A Bizottság ellenőrzési rendszere meghozta a megfelelő megelőző intézkedéseket azáltal, hogy a 2018. évi számlaelszámolási eljárás során Spanyolország vonatkozásában nem zárta le teljesen a 2017-es pénzügyi év számláit. A spanyol ellenőrző hatóság a kiadások vizsgálata során már feltárta a Számvevőszék által azonosított hibatípust. Az ellenőrző hatóság a hibatípussal érintett kiadások 20,35 %-át ellenőrizte, és 0,6 %-os hibaarányt állapított meg. |
| --- | --- |

8.6.

8.2. háttérmagyarázat

A Bizottság észrevételezi, hogy a 10 időszakból csupán egy esetében fordult elő, hogy a nyilvántartást nem vezették megfelelően (az igazoló dokumentum nem tartalmazta az összes szükséges információt vagy elavult volt). A spanyol hatóságok intézkedéseket fognak hozni annak érdekében, hogy a kedvezményezett hasonló esetekben pontosabban állítsa össze jelentését.

A Bizottság által létrehozott belső ellenőrzési rendszer az ellenőrző hatósági vizsgálat során már azonosította, és a számlaelszámolási eljárás során korrigálta a hibát. Lásd még a 8.6. bekezdésre adott választ.

8.3. háttérmagyarázat

A Bizottság felül fogja vizsgálni belső eljárásait annak érdekében, hogy további költséghatékony intézkedéseket azonosítson, és ezek révén csökkentse a hasonló esetek jövőbeni előfordulásának kockázatát. Az említett ügy tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a kedvezményezett kapott útmutatást a közbeszerzési eljárás megfelelő végrehajtására vonatkozólag. Emellett a kedvezményezett által benyújtott végleges pénzügyi jelentéshez tartozott egy engedéllyel rendelkező könyvvizsgáló által ellenjegyzett, tényszerű megállapításokat tartalmazó könyvvizsgálói igazolás. Általában véve a Bizottság a programindító megbeszélések során tájékoztatja a Kultúra alprogramban résztvevő kedvezményezetteket az alvállalkozói költségekre vonatkozó szabályokról. Ezen túlmenően az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) „Practical Guidelines for managing your project” (Gyakorlati iránymutatások projektvezetéshez) című kiadványa további útmutatást nyújt a vonatkozó közbeszerzési szabályokhoz.

Egyes kiválasztott rendszerek vizsgálata

Az AMIF és az ISF megosztott irányítás keretében

| 8.8. | A Bizottság elkötelezetten törekszik arra, hogy a tagállamok által benyújtott éves végrehajtási jelentések értékelése révén és ellenőrző látogatásai során szorosan nyomon kövesse a finanszírozás végrehajtását.
  A 8.4. háttérmagyarázat azt mutatja, hogy kedvezően alakul a teljes rendelkezésre álló finanszírozás tagállami szintű végrehajtása (14 %-os végrehajtás a 2014 és 2015 közötti, 24 %-os a 2014 és 2016 közötti, valamint 36 %-os a 2014 és 2017 közötti időszakban). |
| --- | --- |

8.8.

A 8.4. háttérmagyarázat azt mutatja, hogy kedvezően alakul a teljes rendelkezésre álló finanszírozás tagállami szintű végrehajtása (14 %-os végrehajtás a 2014 és 2015 közötti, 24 %-os a 2014 és 2016 közötti, valamint 36 %-os a 2014 és 2017 közötti időszakban).

| 8.9. | A Bizottság elégedetten nyugtázza, hogy valamennyi hatóság részletes eljárásokat dolgozott ki, amelyek általában véve elégségesek voltak az AMIF-ról és az ISF-ről szóló rendeletben foglalt követelmények betartásához. |
| --- | --- |

8.9.

8.5. háttérmagyarázat

| a) | Svédország lépéseket tett a feltárt hiányosságok kiküszöbölésére, amelyek – megfelelő végrehajtásuk esetén – kielégítően orvosolják a szóban forgó hiányosságokat. |
| --- | --- |

a)

Svédország lépéseket tett a feltárt hiányosságok kiküszöbölésére, amelyek – megfelelő végrehajtásuk esetén – kielégítően orvosolják a szóban forgó hiányosságokat.

| b) | A tagállamok intézkedéseket hoztak (felülvizsgálták az ellenőrző listákat és a kontrollokat), amelyek – megfelelő végrehajtásuk esetén – kielégítően orvosolják a szóban forgó hiányosságokat. |
| --- | --- |

b)

A tagállamok intézkedéseket hoztak (felülvizsgálták az ellenőrző listákat és a kontrollokat), amelyek – megfelelő végrehajtásuk esetén – kielégítően orvosolják a szóban forgó hiányosságokat.

| c) | A német nemzeti hatóságok már megtették az említett hiányosság kiküszöböléséhez szükséges lépéseket. A Bizottság a felelős német hatósággal együttműködve figyelemmel kísérte a bejelentett intézkedések (belső kézikönyv átdolgozása) végrehajtását. |
| --- | --- |

c)

A német nemzeti hatóságok már megtették az említett hiányosság kiküszöböléséhez szükséges lépéseket. A Bizottság a felelős német hatósággal együttműködve figyelemmel kísérte a bejelentett intézkedések (belső kézikönyv átdolgozása) végrehajtását.

| d) | A Bizottság a felelős belga hatósággal együtt nyomon fogja követni a szóban forgó hiányosság kiküszöbölése érdekében hozott intézkedéseket.

  Spanyolország vonatkozásában a Számvevőszék hibát talált az előfinanszírozás kiszámításában. A számítási hibát a Bizottság az érintett projekt végleges kifizetése során kijavította. Az a tény, hogy a számlák alapján elszámolt végleges összegek nem lépik túl az uniós hozzájárulás mértékét, a felelős hatóság által végzett adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseknek tudható be. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság a felelős belga hatósággal együtt nyomon fogja követni a szóban forgó hiányosság kiküszöbölése érdekében hozott intézkedéseket.

Spanyolország vonatkozásában a Számvevőszék hibát talált az előfinanszírozás kiszámításában. A számítási hibát a Bizottság az érintett projekt végleges kifizetése során kijavította. Az a tény, hogy a számlák alapján elszámolt végleges összegek nem lépik túl az uniós hozzájárulás mértékét, a felelős hatóság által végzett adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseknek tudható be.

Az AMIF és az ISF közvetett/közvetlen irányítás keretében

| 8.11. | A Bizottság elégedetten nyugtázza, hogy a pályázati és ajánlattételi felhívások kezelése eredményesen történik. |
| --- | --- |

8.11.

8.6. háttérmagyarázat

| a) | A Számvevőszék által említett késedelmek a DG HOME által kezelt költségvetés jelentős bővüléséből fakadnak, és a DG HOME összetett politikai környezetének tágabb összefüggéseiben értelmezendők (migrációs válság). A Bizottság mindig is a tartalomra, a jogszerűségre és a szabályszerűségre vonatozó bizonyosságra helyezte a hangsúlyt. A késedelmek mértéke az évek során fokozatosan csökkent. |
| --- | --- |

a)

A Számvevőszék által említett késedelmek a DG HOME által kezelt költségvetés jelentős bővüléséből fakadnak, és a DG HOME összetett politikai környezetének tágabb összefüggéseiben értelmezendők (migrációs válság). A Bizottság mindig is a tartalomra, a jogszerűségre és a szabályszerűségre vonatozó bizonyosságra helyezte a hangsúlyt. A késedelmek mértéke az évek során fokozatosan csökkent.

| b) | A migrációval kapcsolatban nyújtott szükséghelyzeti támogatás sajátos jellegéből adódóan az értékelő bizottság nincs mindig birtokában az összes szükséges információnak a javasolt tevékenység valamennyi elemére vonatkozóan. Az értékelő bizottság számos esetben csak a támogatás előkészítő szakaszában vizsgál meg a kedvezményezettel olyan kérdéseket, mint az output- és eredménymutatók kidolgozása, a konkrét költségtételek támogathatósága (azon belül azok észszerűsége vagy szükségessége az egyes altevékenységek megvalósításához). Bizonyos helyzetekben – például a Számvevőszék által feltárt esetben – csak a projekt tényleges elindulását követően erősíthetők meg annak tervezett konkrét elemei. |
| --- | --- |

b)

A migrációval kapcsolatban nyújtott szükséghelyzeti támogatás sajátos jellegéből adódóan az értékelő bizottság nincs mindig birtokában az összes szükséges információnak a javasolt tevékenység valamennyi elemére vonatkozóan. Az értékelő bizottság számos esetben csak a támogatás előkészítő szakaszában vizsgál meg a kedvezményezettel olyan kérdéseket, mint az output- és eredménymutatók kidolgozása, a konkrét költségtételek támogathatósága (azon belül azok észszerűsége vagy szükségessége az egyes altevékenységek megvalósításához). Bizonyos helyzetekben – például a Számvevőszék által feltárt esetben – csak a projekt tényleges elindulását követően erősíthetők meg annak tervezett konkrét elemei.

| c) | A Bizottság ezekben az esetekben a költségvetési rendelet iránymutatásainak és alapelveinek általános szellemisége szerint járt el. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság ezekben az esetekben a költségvetési rendelet iránymutatásainak és alapelveinek általános szellemisége szerint járt el.

| d) | A Bizottság belső irányelveinek átdolgozásával pontosítani fogja azt, hogy milyen dokumentumokra van szükség, továbbá mely esetekben fogják ellenőrizni a dokumentumokat és megvizsgálni a kedvezményezettek eljárásait.
  A Bizottság kontrollstratégiái kockázatalapúak, és figyelembe veszik a rendelkezésre álló erőforrásokat. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság belső irányelveinek átdolgozásával pontosítani fogja azt, hogy milyen dokumentumokra van szükség, továbbá mely esetekben fogják ellenőrizni a dokumentumokat és megvizsgálni a kedvezményezettek eljárásait.

A Bizottság kontrollstratégiái kockázatalapúak, és figyelembe veszik a rendelkezésre álló erőforrásokat.

8.7. háttérmagyarázat

| a) | A Bizottság 2016 óta gyűjt információkat a 2014-ben meghatározott egységköltségek aktualizálásához, véleménye szerint azonban a rendelkezésre álló adatok nem elégségesek, illetve nem megfelelő minőségűek az egységköltségek új módon történő kiszámításához. Vagyis a 2017. és 2018. évi programokban felhasznált 2014-es egységköltségek az akkor elérhető legjobb adatokon alapulnak. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság 2016 óta gyűjt információkat a 2014-ben meghatározott egységköltségek aktualizálásához, véleménye szerint azonban a rendelkezésre álló adatok nem elégségesek, illetve nem megfelelő minőségűek az egységköltségek új módon történő kiszámításához. Vagyis a 2017. és 2018. évi programokban felhasznált 2014-es egységköltségek az akkor elérhető legjobb adatokon alapulnak.

| b) | A Bizottság belső irányelveinek átdolgozásával pontosítani fogja azt, hogy milyen dokumentumokra van szükség, továbbá mely esetekben fogják ellenőrizni a dokumentumokat és megvizsgálni a kedvezményezettek eljárásait.
  A Bizottság kontrollstratégiái kockázatalapúak, és figyelembe veszik a rendelkezésre álló erőforrásokat. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság belső irányelveinek átdolgozásával pontosítani fogja azt, hogy milyen dokumentumokra van szükség, továbbá mely esetekben fogják ellenőrizni a dokumentumokat és megvizsgálni a kedvezményezettek eljárásait.

A Bizottság kontrollstratégiái kockázatalapúak, és figyelembe veszik a rendelkezésre álló erőforrásokat.

Következtetés és ajánlások

8.1. ajánlás (a beszerzések ellenőrzése)

A Bizottság elfogadja a 8.1. ajánlást.

A Bizottság belső irányelveinek átdolgozásával pontosítani fogja azt, hogy milyen dokumentumokra van szükség, továbbá mely esetekben fogják ellenőrizni a dokumentumokat és megvizsgálni a kedvezményezettek eljárásait.

A Bizottság kontrollstratégiái kockázatalapúak, és figyelembe veszik a rendelkezésre álló erőforrásokat.

A Bizottság emellett elő fogja írni a tagállami hatóságoknak, hogy – a Számvevőszék ajánlásának megfelelően – hasonlóképpen járjanak el.

2. rész: Teljesítmény

| 8.20. | Az AMIF-ról és az ISF-ről szóló rendelet közös mutatókat tartalmaz, amelyekről a tagállamok beszámolnak a Bizottsághoz benyújtott éves végrehajtási jelentésben. |
| --- | --- |

8.20.

A Bizottság a jelentés értékelésének részeként és a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásai szerint ellenőrzi a tagállamok által szolgáltatott adatok hitelességét – a mutatók e hitelességi értékelése határozottabb keretet kapott és felkerült az értékelendő elemek ellenőrző listájára.

9. fejezet – Globális Európa

A Bizottság válasza az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

1. rész – A tranzakciók szabályszerűsége

9.3. háttérmagyarázat
  – Nem támogatható kiadások szerepeltetése a kifizetési kérelemben

A kedvezményezett jelezte a Bizottságnak, hogy időközben felvette a kapcsolatot szerződéses partnerével, aki elismerte, hogy az ENSZ Iparfejlesztési Szervezetének (UNIDO) benyújtott költségek könyvelési hibából fakadnak, és ennek megfelelően vissza fogják téríteni a szóban forgó összeget.

| 9.11. | A költségvetés-támogatás tekintetében a Bizottság a költségvetés-támogatásra vonatkozó iránymutatások figyelembevételével mind a tervezési, mind a kifizetési szakaszban alaposan mérlegeli a támogathatóság feltételeit. 2012-ben a Tanács a költségvetés-támogatás helyzetével kapcsolatban a következő megállapítást tette: „Az EU a támogathatóság kérdésében egyedi és dinamikus megközelítést fog alkalmazni, a hiteles és releváns ágazati reformstratégiák végrehajtásának előmozdítására helyezve a hangsúlyt.” |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | A több támogatót tömörítő projektekhez nyújtott bizottsági hozzájárulások más adományozók hozzájárulásaival való együttes kezelésénél alkalmazott feltételes megközelítésről a költségvetési rendelet 155. cikkének (5) bekezdése rendelkezik, és a Bizottság minden olyan esetben alkalmazza ezt a megközelítést, amikor az általa megkötött hatáskör-átruházási megállapodás keretében az adott fellépést más támogatókkal/szervezetekkel közösen társfinanszírozza. |
| --- | --- |

9.12.

A DG NEAR 2018. évi tanulmánya a fennmaradó hibaarányról

| 9.15. | A Bizottság úgy véli, hogy a fennmaradó hibaarányról (RER) szóló tanulmány alkalmas arra, hogy bizonyosságot nyújtson a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőnek. Legutóbbi két éves jelentésében a Számvevőszék értékelte a RER-módszertant, és úgy találta, hogy alapvetően megfelel a céljának. A Bizottság végrehajtotta a Számvevőszéknek a fennmaradó hibaaránnyal kapcsolatos valamennyi ajánlását. |
| --- | --- |

9.15.

| 9.17. | A fennmaradó hibaarányra vonatkozó tanulmányt illetően a Bizottság rámutat arra, hogy a teljes megbízhatóság alkalmazása esetén az első ellenőrzést végző ellenőrök által azonosított, ki nem javított hibákat a Bizottság a módszertan szerint figyelembe veszi a fennmaradó hibaarány kiszámításakor. Következésképpen a Bizottság véleménye szerint alacsony a kockázata annak, hogy a tanulmány nem éri el célkitűzését. Ráadásul a teljesen megbízhatónak ítélt tranzakciók esetében végrehajtják a következő lépéseket: a korábbi ellenőrzési munkák részletes vizsgálata; az ellenőrzési munkákat követően meglévő fennmaradó hibaarány kockázatának dokumentálása; adott esetben a visszafizetés megerősítése. |
| --- | --- |

9.17.

| 9.21. | A DG DEVCO éves tevékenységi jelentésére és fennmaradó hibaarányról szóló tanulmányára vonatkozólag lásd az Európai Fejlesztési Alapról szóló éves jelentésben adott bizottsági válaszokat (28–34. bekezdés). |
| --- | --- |

9.21.

Következtetések és ajánlások

| 9.23. | A Bizottság úgy véli, hogy az ajánlásnak az a része, amely a kedvezményezettek által megrendelt költségvizsgálatokra nézve minőségmátrixok használatát javasolja, okafogyottá vált. Az új, átdolgozott szerződési feltételek ugyanezt a célt, azaz az ellenőrzések és a költségvizsgálatok minőségének javítását szolgálják. |
| --- | --- |

9.23.

1. ajánlás (nemzetközi szervezetek)

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság létre fog hozni egy központi rendszert, amely lehetővé teszi a nemzetközi szervezetekkel való azonnali kapcsolatfelvételt, amikor a Számvevőszék ellenőrzi a mintában szereplő tevékenységeiket.

2. ajánlás (DG NEAR RER-módszertana)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

3. ajánlás (DG ECHO korrekciós képessége)

A Bizottság elfogadja az ajánlást.

2. rész – Teljesítmény

9.6. háttérmagyarázat – A felkeresett projekteknél tapasztalt teljesítményproblémák

Főként az időjárási viszonyoknak tudható be, hogy a résztvevők száma a tervezettnél alacsonyabb volt. A képzés a finanszírozott tevékenységek kevesebb mint 3,5 %-át tette ki.

Emellett a végleges beszámoló és pénzügyi jelentés tanúsága szerint a küldöttség megállapította, hogy a szerződés mind az általános, mind a konkrét célkitűzések szintjén teljesítette az eredmény- és hatásmutatókat.

A közös demonstráció helyett azért kellett egy valós adatokon alapuló gyakorlatot beiktatni, mert a tevékenység időpontjában megemelkedett a Száva vízszintje, és az áradások miatt vészhelyzetet hirdettek ki.

10. fejezet – Igazgatás

Az Európai Parlament válasza az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

| 10.11. | A Parlament egyetért azzal, hogy a konkrét összefüggések miatt (vagyis tekintettel arra, hogy az adott időszak biztonsági körülményei között a munkálatokat rövid időn belül be kellett fejezni, és hogy a konkrét anyagokat kevés beszállító tudta csak biztosítani) a verseny nem feltétlenül volt optimális. Az ebben az ágazatban odaítélt, öt vállalkozóval kötött új keretszerződések a megfelelő árverseny biztosítása érdekében a verseny újbóli megnyitásán alapulnak. |
| --- | --- |

10.11.

A Bizottság válasza az Európai Számvevőszék 2018. évi jelentésére

A tranzakciók szabályszerűsége

| 10.8. | A Bizottság már számos intézkedést hozott a személyes helyzettel kapcsolatos információk aktualizálásának és a családi támogatások kezelésének további javítása érdekében. Emellett jelenleg az egyéb forrásokból származó nem bejelentett támogatásokkal kapcsolatos valamennyi helyzet ellenőrzését végzi. |
| --- | --- |

10.8.

10.12. és 10.13. A Bizottság szeretné kiemelni, hogy a kiválasztott biztonsági vonatkozású eljárások közepes és alacsony értékű, a költségvetési rendeletben meghatározott küszöbérték alatti eljárások voltak, egy nagy értékű eljárás kivételével, amelyben nem tártak fel problémát.

A Bizottság tudomásul veszi a közepes és alacsony értékű közbeszerzési eljárásokban felmerült észrevételeket, és ki kívánja emelni azokat a nagyon sajátos körülményeket, amelyek között a tevékenységet elvégezték, amint az a 10.9. bekezdésben említésre került. A megállapítások jellegét először elemzik, a belső ellenőrzési hiányosságokat pedig megfelelően kijavítják egy célzott cselekvési terv végrehajtása révén.

Következtetés és ajánlások

10.1. ajánlás (családi támogatások)

A Bizottság elfogadja az ajánlást, és már hozott intézkedéseket a családi támogatások kezelésének és a személyes helyzettel kapcsolatos információk aktualizálásának további javítása érdekében:

| — | A SYSPER IT-eszköz használata az alkalmazottak általi egyszerűbb és közvetlen kódolás érdekében |
| --- | --- |

—

A SYSPER IT-eszköz használata az alkalmazottak általi egyszerűbb és közvetlen kódolás érdekében

| — | Jogok korlátozott időtartamra vagy meghatározott lejárattal történő biztosítása, amely lehetővé teszi a rendszeres ellenőrzéseket |
| --- | --- |

—

Jogok korlátozott időtartamra vagy meghatározott lejárattal történő biztosítása, amely lehetővé teszi a rendszeres ellenőrzéseket

| — | Kiterjesztett kommunikáció az arra kijelölt csatornákon keresztül, valamint az alkalmazottaknak a rendelkezésükre álló információk aktualizálására irányuló kötelezettségével kapcsolatos információcsere vonatkozásában |
| --- | --- |

—

Kiterjesztett kommunikáció az arra kijelölt csatornákon keresztül, valamint az alkalmazottaknak a rendelkezésükre álló információk aktualizálására irányuló kötelezettségével kapcsolatos információcsere vonatkozásában

A Bizottság továbbá az összes releváns ügyirat aktualizálására irányuló tevékenységet végez, amelyet 2019 végéig tervez befejezni.

---

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 8.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 340/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 340/269

---

ÉVES JELENTÉS A NYOLCADIK, KILENCEDIK, TIZEDIK ÉS TIZENEGYEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPBÓL (EFA) FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEKRŐL

(2019/C 340/02)

TARTALOMJEGYZÉK

| EFA – | Éves jelentés a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott tevékenységekről | 273 |
| --- | --- | --- |

EFA –

| A Bizottság válaszai | 295 |
| --- | --- |

A 2018. évi pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapból finanszírozott tevékenységekről

TARTALOMJEGYZÉK

| Bevezetés | 1–5. |
| --- | --- |

| Az Európai Fejlesztési Alapok rövid bemutatása | 2–5. |
| --- | --- |

| I. fejezet – A nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi műveleteinek végrehajtása | 6–9. |
| --- | --- |

| II. fejezet – A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Fejlesztési Alapokról | I–37. |
| --- | --- |

| A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés | I–XXI. |
| --- | --- |

| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk | 10–37. |
| --- | --- |

| Az ellenőrzés hatóköre és módszere | 10–14. |
| --- | --- |

| A beszámoló megbízhatósága | 15. |
| --- | --- |

| A tranzakciók szabályszerűsége | 16–22. |
| --- | --- |

| Éves tevékenységi jelentés és egyéb irányítási rendszerek | 23–37. |
| --- | --- |

| Következtetések és ajánlások | 38–41. |
| --- | --- |

| Következtetések | 38–39. |
| --- | --- |

| Ajánlások | 40–41. |
| --- | --- |

| III. fejezet – Teljesítmény | 42–43. |
| --- | --- |

| I. melléklet – | A tranzakciótesztek eredményei – Európai Fejlesztési Alapok |
| --- | --- |

I. melléklet –

| II. melléklet – | Az Európai Fejlesztési Alapokból 2018-ban folyósított kifizetések főbb régiónként |
| --- | --- |

II. melléklet –

| III. melléklet – | A korábbi ajánlások hasznosulása – Európai Fejlesztési Alapok |
| --- | --- |

III. melléklet –

Bevezetés

| 1. | Ez az éves jelentés a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) tett megállapításainkat tartalmazza. Az
  1. háttérmagyarázat
  áttekintést nyújt a 2018-ban e fejezet kapcsán végzett fő tevékenységekről és kiadott összegekről.






  1. háttérmagyarázat


  Európai Fejlesztési Alapok – pénzügyi áttekintés, 2018


















  (1) | A mögöttes tranzakciók harmonizált meghatározásával összhangban (lásd: az Európai Számvevőszék 2018. évi éves jelentése a költségvetés végrehajtásáról, az
  1.1. melléklet
  13. bekezdése). |
| --- | --- | --- |

1.

1. háttérmagyarázat

Európai Fejlesztési Alapok – pénzügyi áttekintés, 2018

Image 64

Image 65

(1)

A mögöttes tranzakciók harmonizált meghatározásával összhangban (lásd: az Európai Számvevőszék 2018. évi éves jelentése a költségvetés végrehajtásáról, az
  1.1. melléklet
  13. bekezdése).

| Forrás: | Európai Számvevőszék, a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA 2018. évi konszolidált beszámolója és a DG DEVCO 2018. évi éves tevékenységi jelentése alapján. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék, a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA 2018. évi konszolidált beszámolója és a DG DEVCO 2018. évi éves tevékenységi jelentése alapján.

Az Európai Fejlesztési Alapok rövid bemutatása

| 2. | Az 1959-ben elindított EFA-k az Európai Unió fő eszközei a fejlesztési együttműködési segélyek eljuttatásában az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokhoz, valamint a tengerentúli országokhoz és területekhez (TOT). Jelenleg a 2000. június 23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) biztosítja a keretet az AKCS-országokkal, illetve a tengerentúli országokkal és területekkel fenntartott uniós kapcsolatokat illetően. A megállapodás elsődleges célja a szegénység csökkentése, hosszabb távon pedig teljes felszámolása. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az EFA-k sajátosságai közé tartozik, hogy azokat:






  a) | a tagállamok finanszírozzák kvóták, vagy „hozzájárulási kulcsok” szerint, amelyeket a tagállami kormányok állapítanak meg az Európai Unió Tanácsában; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a tagállamok finanszírozzák kvóták, vagy „hozzájárulási kulcsok” szerint, amelyeket a tagállami kormányok állapítanak meg az Európai Unió Tanácsában;

| b) | a Bizottság – az Unió általános költségvetésének keretén kívül – és az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság – az Unió általános költségvetésének keretén kívül – és az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja;

| c) | az EFA-k kormányközi jellegéből adódóan az Európai Parlament korlátozottabb szerepet játszik a működésükben, mint az Unió általános költségvetéséből finanszírozott fejlesztési együttműködési eszközök esetében; például nem vesz részt az EFA-források megállapításában és elosztásában. Mindazonáltal az Európai Parlament látja el a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság szerepét, kivéve a Beruházási Keretet, amelyet az EBB irányít és ezáltal nem tartozik az ellenőrzésünk hatókörébe (1) (2); |
| --- | --- |

c)

az EFA-k kormányközi jellegéből adódóan az Európai Parlament korlátozottabb szerepet játszik a működésükben, mint az Unió általános költségvetéséből finanszírozott fejlesztési együttműködési eszközök esetében; például nem vesz részt az EFA-források megállapításában és elosztásában. Mindazonáltal az Európai Parlament látja el a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság szerepét, kivéve a Beruházási Keretet, amelyet az EBB irányít és ezáltal nem tartozik az ellenőrzésünk hatókörébe (1) (2);

| d) | Az EFA-kra nem vonatkozik az évenkéntiség elve: az EFA-megállapodásokat általában öt–hétéves kötelezettségvállalási időszakra kötik, és a kifizetések ennél jóval hosszabb időszakra is áthúzódhatnak. |
| --- | --- |

d)

Az EFA-kra nem vonatkozik az évenkéntiség elve: az EFA-megállapodásokat általában öt–hétéves kötelezettségvállalási időszakra kötik, és a kifizetések ennél jóval hosszabb időszakra is áthúzódhatnak.

| 4. | Az EFA-kat szinte teljes egészében a Bizottság Nemzetközi Együttműködési és Fejlesztési Főigazgatósága (DG DEVCO) irányítja (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | A jelentésünkben tárgyalt kiadások teljesítésére számos különböző végrehajtási módszerrel (4), 79 országban kerül sor. |
| --- | --- |

5.

I. fejezet – A nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alap pénzügyi műveleteinek végrehajtása

| 6. | A nyolcadik EFA (1995–2000) költségvetése 12 840 millió euro, a kilencediké (2000–2007) 13 800 millió euro, a tizediké (2008–2013) pedig 22 682 millió euro volt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot (5) (2015–2020) létrehozó belső megállapodás 2015. március 1-jén lépett hatályba (6) A tizenegyedik EFA 30 506 millió euróval rendelkezik (7), ebből 29 089 milliót az AKCS-országoknak, 364,5 milliót pedig a tengerentúli országoknak és területeknek (TOT) különítettek el. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A
  2. háttérmagyarázat
  mutatja be az EFA-források 2018. évi, valamint összesített felhasználását.






  2. háttérmagyarázat


  Az EFA-források felhasználása, 2018. december 31-i állapot





















  (millió euro) |
| --- | --- |
| | | A 2017. év végi állapot | A költségvetés felhasználása a 2018. évi pénzügyi évben (nettó összegek) (13) | A 2018. év végi állapot | |
| | | Teljes összeg | Felhaszn. arány (9) | 8. EFA (10) | 9. EFA (10) | 10. EFA | 11. EFA (10) | Teljes összeg | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | Teljes összeg | Felhaszn. arány (9) | |
| | A – | FORRÁSOK (8) |

8.

2. háttérmagyarázat

Az EFA-források felhasználása, 2018. december 31-i állapot

(millió euro)

A 2017. év végi állapot

A költségvetés felhasználása a 2018. évi pénzügyi évben (nettó összegek) (13)

A 2018. év végi állapot

Teljes összeg

Felhaszn. arány (9)

8. EFA (10)

9. EFA (10)

10. EFA

11. EFA (10)

Teljes összeg

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

Teljes összeg

Felhaszn. arány (9)

A –

76 924

–7

–40

–65

126

14

10 378

15 390

21 423

29 747

76 938

| B – | FELHASZNÁLÁS |
| --- | --- |

B –

| 1. | Globális kötelezettségvállalások (11) |
| --- | --- |

1.

65 852

8,6  %

–4

–33

–147

4 332

4 148

10 378

15 358

20 905

23 359

70 000

9,1  %

| 2. | Egyedi kötelezettségvállalások (12) |
| --- | --- |

2.

59 243

7,7  %

0

16

236

4 687

4 939

10 376

15 305

20 361

18 140

64 182

8,3  %

| 3. | Kifizetések |
| --- | --- |

3.

49 498

6,4  %

0

23

1 076

2 970

4 069

10 375

15 187

18 829

9 176

53 567

7,0  %

| C – | Fennmaradó kötelezettségvállalások (B1–B3) |
| --- | --- |

C –

16 354

2,1  %

3

171

2 076

14 183

16 433

2,1  %

| D – | Rendelkezésre álló egyenleg (A–B1) |
| --- | --- |

D –

11 072

1,4  %

0

32

518

6 388

6 938

0,9  %

| Forrás: | Európai Számvevőszék, a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA 2018. évi konszolidált beszámolója alapján. A jelentésben szereplő értékek nem tartalmazzák az EBB kezelésében lévő EFA-forrásokat. |
| --- | --- |

Forrás:

Európai Számvevőszék, a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA 2018. évi konszolidált beszámolója alapján. A jelentésben szereplő értékek nem tartalmazzák az EBB kezelésében lévő EFA-forrásokat.

| 9. | 2018-ban a DG DEVCO továbbra is törekedett a korábbi előfinanszírozási kifizetéseinek és fennálló kötelezettségvállalásainak csökkentésére, a csökkentés célértékét 25 %-ban (14) határozta meg (lásd:
  3. háttérmagyarázat
  ).






  3. háttérmagyarázat


  A korábbi előfinanszírozási kifizetések, fennálló kötelezettségvállalások és lejárt szerződések csökkentésére vonatkozó fő teljesítménymutatók






  A DG DEVCO meghaladta a célértéket: teljes felelősségi körére nézve a korábbi előfinanszírozási kifizetések mértékét 43,79 %-kal (csak az EFA tekintetében: 40,33 %-kal), a fennálló kötelezettségvállalásokat pedig 39,71 %-kal (csak az EFA tekintetében: 37,10 %-kal) csökkentette.
  A DG DEVCO a régi lejárt szerződések részarányára vonatkozóan kitűzött fő teljesítménymutatónak is megfelelt (célérték: 15 % alatt), és mindent figyelembe véve 13,88 %-ot ért el. Az EFA esetében a célkitűzés ugyan nem teljesült, ám a százalékos arány 2017-hez képest javult. A korábbi évekhez hasonlóan a DG DEVCO EFA-ra vonatkozó és egyéb felelősségi köre közötti különbség elsősorban abból adódik, hogy teljesítetlen visszafizetési felszólítások esetén az EFA-szerződések lezárása technikailag nehezebb. A 2017 szeptemberében kezdeményezett új eljárás nyomán a DG DEVCO a 2017-es 18,75 %-ról 2018-ra 17,27 %-ra csökkentette ezt az arányt. |
| --- | --- |

9.

3. háttérmagyarázat

A korábbi előfinanszírozási kifizetések, fennálló kötelezettségvállalások és lejárt szerződések csökkentésére vonatkozó fő teljesítménymutatók

A DG DEVCO meghaladta a célértéket: teljes felelősségi körére nézve a korábbi előfinanszírozási kifizetések mértékét 43,79 %-kal (csak az EFA tekintetében: 40,33 %-kal), a fennálló kötelezettségvállalásokat pedig 39,71 %-kal (csak az EFA tekintetében: 37,10 %-kal) csökkentette.

A DG DEVCO a régi lejárt szerződések részarányára vonatkozóan kitűzött fő teljesítménymutatónak is megfelelt (célérték: 15 % alatt), és mindent figyelembe véve 13,88 %-ot ért el. Az EFA esetében a célkitűzés ugyan nem teljesült, ám a százalékos arány 2017-hez képest javult. A korábbi évekhez hasonlóan a DG DEVCO EFA-ra vonatkozó és egyéb felelősségi köre közötti különbség elsősorban abból adódik, hogy teljesítetlen visszafizetési felszólítások esetén az EFA-szerződések lezárása technikailag nehezebb. A 2017 szeptemberében kezdeményezett új eljárás nyomán a DG DEVCO a 2017-es 18,75 %-ról 2018-ra 17,27 %-ra csökkentette ezt az arányt.

II. fejezet – A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Fejlesztési Alapokról

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés

Vélemény

| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA-nak a Bizottság által 2019. június 26-án elfogadott éves beszámolója, amely a mérlegből, az eredménykimutatásból, a készpénzforgalmi kimutatásból, a nettó eszközállomány változásainak kimutatásából és a 2018. december 31-én véget ért pénzügyi év pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló jelentésből áll; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA-nak a Bizottság által 2019. június 26-án elfogadott éves beszámolója, amely a mérlegből, az eredménykimutatásból, a készpénzforgalmi kimutatásból, a nettó eszközállomány változásainak kimutatásából és a 2018. december 31-én véget ért pénzügyi év pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló jelentésből áll;

| b) | azon mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, amelyek pénzügyi kezeléséért a Bizottság felelős (15), |
| --- | --- |

b)

azon mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, amelyek pénzügyi kezeléséért a Bizottság felelős (15),

A beszámoló megbízhatósága

| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról









  II. | Véleményünk szerint a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapnak a 2018. december 31-ével záruló évre vonatkozó éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és az EFA-k pénzügyi szabályzata rendelkezéseinek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapuló számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi az EFA-k 2018. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

II.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

| Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  III. | Véleményünk szerint a 2018. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

III.

Kiadások

| Elutasító vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  IV. | Véleményünk szerint – „A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott elutasító vélemény alapja” című bekezdésben tárgyaltak hatásai miatt – a 2018. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolóban elfogadott kifizetéseket lényeges hiba jellemzi. |
| --- | --- |

Elutasító vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről

IV.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végeztük. A standardok és a kódex alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét a jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A hivatalos könyvvizsgálók – a Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület által kiadott – etikai kódexével összefüggő függetlenségi követelményeket betartottuk és az ezzel kapcsolatos etikai kötelezettségeinknek is eleget tettünk. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk megadásához. |
| --- | --- |

V.

A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott elutasító vélemény alapja

| VI. | A nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA keretében 2018-ban rögzített kiadásokat lényeges hiba jellemzi. A beszámolóban elfogadott kiadások becsült hibaszintje 5,2 %. |
| --- | --- |

VI.

Fontosabb ellenőrzési témák

| VII. | A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. |
| --- | --- |

VII.

Elhatárolt kiadások

| VIII. | Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt, nagyrészt becsléseken alapuló kiadásokat (lásd 2.8. jegyzet). 2018 végén a Bizottság becslése szerint a felmerült, de a kedvezményezettek által még be nem jelentett támogatható kiadások összege 5 133 millió euro volt (2017 végén: 4 653 millió euro). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Megvizsgáltuk ezeknek az elhatárolt becsléseknek a kiszámítását és áttekintettünk egy 30 egyedi szerződésből álló mintát, hogy értékeljük az elhatárolt kiadások hibás megállapításának kockázatát. Az elvégzett munkánk alapján megállapítottuk, hogy a végleges beszámolóban szereplő elhatárolt kiadások megfelelőek voltak. |
| --- | --- |

IX.

Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének lehetséges hatásai az Európai Fejlesztési Alapok 2018. évi beszámolójára

| X. | Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan értesítette az Európai Tanácsot azon szándékáról, hogy kilép az Európai Unióból. Az Egyesült Királysággal folytatott tárgyalások során elért eddigi eredményeket tartalmazó kilépésimegállapodás-tervezetet a Bizottság 2018. március 19-én tette közzé. A kilépésimegállapodás-tervezet értelmében az Egyesült Királyság a tizenegyedik és valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig továbbra is az EFA aláíró fele marad, és ugyanazon kötelezettségek illetik meg, mint a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot létrehozó belső megállapodás értelmében a tagállamokat, továbbá lezárásukig azon kötelezettségek is, amelyek a korábbi EFA-kból eredően megillették. |
| --- | --- |

X.

| XI. | A kilépésimegállapodás-tervezet kimondja azt is, hogy a tizedik EFA-hoz vagy az azt megelőző EFA-khoz tartozó projektek azon összegei esetében, amelyeket e megállapodás hatálybalépéséig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy amelyeket visszavontak, az Egyesült Királyságra eső részt nem használják fel újra. Ugyanez a szabály alkalmazandó azon források Egyesült Királyságra eső részére vonatkozóan is, amelyeket a tizenegyedik EFA keretében 2020. december 31-ig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépéséről még jelenleg is folynak a tárgyalások, ezért a megállapodás szövege még nem tekinthető véglegesnek. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Ennek alapján nem lehet az EFA 2018. évi beszámolójára gyakorolt pénzügyi hatásról beszélni. Megállapításunk szerint az EFA beszámolója a 2018. december 31-i helyzet szerint helyesen tükrözi a kilépési folyamat azon időpontbeli állapotát. |
| --- | --- |

XII.

A vezetőség felelőssége

| XIII. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a tizenegyedik EFA pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel az EFA éves beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő – lényeges hibáktól mentes pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. Az EFA beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Az EFA beszámolójának elkészítésekor a Bizottság felelőssége annak felmérése, hogy az EFA-k képesek-e tevékenységük folytatására, adott esetben az ezt érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni a jogalanyt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll rendelkezésére ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | A Bizottság felelős az EFA-k pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XV.

Az ellenőrnek az EFA-beszámoló és az alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XVI. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az EFA beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés feltétlenül kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják az EFA e beszámolója alapján hozott gazdasági döntéseket. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Az ISA és ISSAI szabványoknak megfelelő ellenőrzés keretében szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Továbbá:






  — | Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba az EFA-beszámolóban, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a mögöttes tranzakciókban, továbbá az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb. |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba az EFA-beszámolóban, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a mögöttes tranzakciókban, továbbá az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb.

| — | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük. |
| --- | --- |

—

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük.

| — | Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

—

Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| — | Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az EFA képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet az EFA beszámolójában szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

—

Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az EFA képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet az EFA beszámolójában szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| — | Értékeljük az éves beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy az éves beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket. |
| --- | --- |

—

Értékeljük az éves beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy az éves beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket.

| XVIII. | A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | A bevételeket illetően megvizsgáljuk az összes tagállami hozzájárulást, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett mintát. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed, és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek kifizetésének megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával elfogadja az igazolást; előfordulhat, hogy erre csak egy későbbi évben kerül sor. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | A Bizottsággal megvitatott témák közül meghatározzuk azokat, amelyek a tárgyidőszak EFA-beszámolójának ellenőrzése során a legjelentősebbek voltak, és ezáltal fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert észszerűen feltételezhető, hogy ennek kedvezőtlen következményei meghaladják a közlésből származó közérdekű hasznot. |
| --- | --- |

XXI.

2019. július 11.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBOURG

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 10. | Az általunk alkalmazott ellenőrzési megközelítést és módszereket a költségvetés végrehajtásáról szóló 2018. évi éves számvevőszéki jelentés
  1.1. melléklete
  írja le. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az EFA-beszámoló megbízhatóságát illető észrevételeink a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA-nak a Bizottság által az EFA-k pénzügyi szabályzata (16) szerint jóváhagyott pénzügyi kimutatásain (17) alapulnak, amelyek a Számvevőszékhez a számvitelért felelős tisztviselő teljességi nyilatkozatával együtt 2019. június 27-én érkeztek be. Az ellenőrzés keretében teszteléssel megvizsgáltuk az összegeket és a közölt adatokat, és értékeltük az alkalmazott számviteli alapelveket, valamint a Bizottság lényegesebb becsléseit és a beszámoló általános bemutatását. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A tranzakciók szabályszerűségének ellenőrése céljából megvizsgáltunk egy 125 tranzakciót tartalmazó, az EFA-kifizetések teljes körére nézve reprezentatív mintát, amely 19 uniós külképviselet által engedélyezett 96 kifizetésből (18) és a Bizottság által központilag jóváhagyott 29 kifizetésből (19) állt. Mivel az általunk ellenőrzött sokaság egy részét a DG DEVCO fennmaradó hibaarányra vonatkozó 2018. évi vizsgálata (20) is érintette, mintánkba 14 további olyan tranzakciót is bevontunk, amelyekre szintén alkalmaztuk e vizsgálat kiigazított eredményeit (21). A minta így összesen 139 tranzakcióból állt, ami megfelel a Számvevőszék bizonyossági modelljének. Amennyiben hibát észleltünk a tranzakciókban, a hiányosságok feltárásához megvizsgáltuk a kapcsolódó rendszereket. |
| --- | --- |

12.

| 13. | 2018-ban a következőket is ellenőriztük:






  a) | az összes tagállami hozzájárulás, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett minta; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

az összes tagállami hozzájárulás, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett minta;

| b) | a DG DEVCO és az uniós külképviseletek rendszerei, a következők vonatkozásában: i. a Bizottság személyzete, (a Bizottság vagy kedvezményezettek által megbízott) külső ellenőrök vagy felügyelők által a kifizetések előtt végzett előzetes ellenőrzések, ii. monitoring és felügyelet, különösen a külső ellenőrzések hasznosulásvizsgálata és a fennmaradó hibaarányra vonatkozó fent említett vizsgálat; |
| --- | --- |

b)

a DG DEVCO és az uniós külképviseletek rendszerei, a következők vonatkozásában: i. a Bizottság személyzete, (a Bizottság vagy kedvezményezettek által megbízott) külső ellenőrök vagy felügyelők által a kifizetések előtt végzett előzetes ellenőrzések, ii. monitoring és felügyelet, különösen a külső ellenőrzések hasznosulásvizsgálata és a fennmaradó hibaarányra vonatkozó fent említett vizsgálat;

| c) | a DG DEVCO éves tevékenységi jelentésében (AAR) szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága, a kockázatosnak minősülő összegek becslésére szolgáló módszertan következetessége, jövőbeni korrekciók és visszafizettetések, valamint azoknak a Bizottság éves irányítási és teljesítményjelentésébe (AMPR) való felvétele; |
| --- | --- |

c)

a DG DEVCO éves tevékenységi jelentésében (AAR) szereplő szabályszerűségi információk megbízhatósága, a kockázatosnak minősülő összegek becslésére szolgáló módszertan következetessége, jövőbeni korrekciók és visszafizettetések, valamint azoknak a Bizottság éves irányítási és teljesítményjelentésébe (AMPR) való felvétele;

| d) | korábbi ajánlásaink hasznosulása. |
| --- | --- |

d)

korábbi ajánlásaink hasznosulása.

| 14. | Amint azt a 4. bekezdésben említettük, mind az általános uniós költségvetésből, mind az EFA-kból finanszírozott külső segítségnyújtási eszközöket legnagyobbrészt a DG DEVCO kezeli. A rendszerekre, az éves tevékenységi jelentés megbízhatóságára és a főigazgató 2018. évi nyilatkozatára vonatkozó észrevételeink a DG DEVCO hatáskörébe tartozó minden területre érvényesek. |
| --- | --- |

14.

A beszámoló megbízhatósága

| 15. | Ellenőrzésünk megállapította, hogy a beszámolóban nem fordultak elő lényeges hibás állítások. |
| --- | --- |

15.

A tranzakciók szabályszerűsége

Bevételek

| 16. | A bevételi tranzakciók nem tartalmaztak lényeges hibaszintet. |
| --- | --- |

16.

Kifizetések

| 17. | A tranzakciótesztek eredményeiről az
  I. melléklet
  nyújt áttekintést. A 125 vizsgált kifizetési tranzakcióból 51 (41 %) esetében merült fel hiba. Az általunk számszerűsített 39 hiba és a fennmaradó hibaarányra vonatkozó 2018-as vizsgálat (lásd: 12. bekezdés) alapján a becsült hibaszint 5,2 % (22). A számszerűsíthető hibákat tartalmazó 39 kifizetési tranzakcióból 9 (23 %) olyan végleges tranzakció volt, amelyet az összes előzetes ellenőrzés végrehajtása után engedélyeztek. A
  4. háttérmagyarázat
  bemutatja, hogy 2018-ban a különböző hibatípusok milyen mértékben oszlanak meg az általunk becsült hibaszint értékén belül. Az
  5. háttérmagyarázat
  példákat tartalmaz az egyes hibákra.






  4. háttérmagyarázat


  A becsült hibaszint részletes lebontása hibatípusonként
















  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

17.

4. háttérmagyarázat

A becsült hibaszint részletes lebontása hibatípusonként

Image 66

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 18. | A korábbi évekhez hasonlóan a Bizottság és végrehajtó partnerei gyakrabban követtek el hibákat a programbecslésekkel, vissza nem térítendő támogatásokkal, a Bizottság és nemzetközi szervezetek közötti hozzájárulási megállapodásokkal és az uniós tagállamok együttműködési ügynökségeivel kötött hatáskör-átruházási megállapodásokkal kapcsolatos tranzakciókban, mint más támogatási formáknál (23). A 61 ilyen típusú vizsgált tranzakcióból 33-nál (54 %) merült fel számszerűsíthető hiba, amelyek a becsült hibaszinten belül 62,5 %-ot tettek ki.






  5. háttérmagyarázat


  Projekttranzakciókban talált számszerűsíthető hibák: néhány példa






  a)   Fel nem merült kiadások
  A Bizottság hozzájárulásról szóló megállapodást kötött egy nemzetközi szervezettel a természeti katasztrófakockázat kezeléséről a karib-tengeri térségben. A szerződés teljes értékének megfelelő uniós hozzájárulás 12,29 millió euro volt. A nemzetközi szervezet a projekt egyes részeit más szervezeteknek továbbadott támogatások révén valósította meg. Tíz egyedi kiadási tétel vizsgálata során négy olyan esetre bukkantunk, amikor a nemzetközi szervezet más szervezeteknek nyújtott előlegfizetéseket felmerült költségként jelentett be. Megerősítettük, hogy a többi szervezet vagy nem kezdte el, vagy nem fejezte be a projektek kapcsán végzett munkát, vagyis az ezekre vonatkozóan bejelentett kiadások (573 494 euro) még nem merültek fel.
  b)   Alapvető bizonylatok hiánya
  A Bizottság támogatási szerződést kötött egy belize-i kulturális és oktatási projekt megvalósítására irányuló társulással. A szerződés teljes értéke 0,5 millió euro volt; az uniós hozzájárulás felső határát 0,4 millió euróban határozták meg. A Bizottság tévesen még azelőtt elfogadta a projekt költségeit (360 000 euro), hogy a szerződésben előírt módon kézhez kapta volna a végleges pénzügyi beszámolót, a kifizetési kérelmet, illetve a kiadás-ellenőrzési jelentést.
  A Bizottság adminisztratív megállapodást kötött a nemzetközi szervezettel az AKCS-országok katasztrófakockázat-csökkentési programjáról. A szerződés teljes értékének megfelelő uniós hozzájárulás 74,5 millió euro volt. A nemzetközi szervezet a projekt egyes részeit harmadik félnek adott támogatások révén valósította meg. Tíz egyedi kiadási tétel vizsgálata során két esetben nem kaptunk alátámasztó dokumentumokat a harmadik felek projektköltségként bejelentett kiadásaira (247 497 euro) vonatkozóan.
  c)   Közbeszerzési hiba (az értékelő bizottság indokolatlan döntése)
  A Bizottság támogatási szerződést kötött egy nem kormányzati szervezettel egy higiéniai projekt megvalósítására Haitin. A szerződés teljes értéke 2,86 millió euro volt; az uniós hozzájárulás felső határát 2 millió euróban határozták meg. Tíz egyedi kiadási tételt vizsgáltunk meg, beleértve egy mosdóblokkok építésére vonatkozó zárókifizetést (8 768 euro). A nem kormányzati szervezet közbeszerzési eljárást írt ki, és a kapott ajánlatokat technikai és pénzügyi kritériumok alapján értékelte. A szerződést a legmagasabb pontszámmal rendelkező pályázó helyett bővebb indoklás nélkül a második legmagasabb pontszámot kapott pályázónak ítélték oda.
  A Bizottság hozzájárulásról szóló megállapodást kötött egy nemzetközi szervezettel az államháztartási gazdálkodás támogatására Jamaicán. A szerződés teljes értékének megfelelő uniós hozzájárulás 5 millió euro volt. A projekthez kapcsolódó beszerzések (193 700 euro) kapcsán a nemzetközi szervezet csak saját tagországait tekintette pályázni jogosult szállítónak. Ez több országot kizárt, köztük több olyan uniós tagállamot is, amelyeknek EFA-finanszírozású projektek esetén jogosultaknak kellene lenniük pályázni.
  d)   Közvetlenként bejelentett közvetett költségek

  A Bizottság hozzájárulási megállapodást kötött egy nemzetközi szervezettel egy táplálkozási jólléti projekt megvalósítására Kenyában. A szerződés teljes értékének megfelelő uniós hozzájárulás 19 millió euro volt. Tíz egyedi kiadási tétel vizsgálata során azt állapítottuk meg, hogy a partner nemzetközi szervezet közvetett költségeit (24 278 euro) közvetlen költségként jelentették be. Mivel a nemzetközi szervezet a pénzügyi beszámolóban feltüntetett valamennyi közvetlen költség alapján a közvetett költségek 7 %-ára tartott igényt, a partnerek közvetett költségeit a Bizottság és a nemzetközi szervezet közötti megállapodás szerinti átalányösszeg alapján kellett volna figyelembe venni. |
| --- | --- |

18.

5. háttérmagyarázat

Projekttranzakciókban talált számszerűsíthető hibák: néhány példa

a)   Fel nem merült kiadások

A Bizottság hozzájárulásról szóló megállapodást kötött egy nemzetközi szervezettel a természeti katasztrófakockázat kezeléséről a karib-tengeri térségben. A szerződés teljes értékének megfelelő uniós hozzájárulás 12,29 millió euro volt. A nemzetközi szervezet a projekt egyes részeit más szervezeteknek továbbadott támogatások révén valósította meg. Tíz egyedi kiadási tétel vizsgálata során négy olyan esetre bukkantunk, amikor a nemzetközi szervezet más szervezeteknek nyújtott előlegfizetéseket felmerült költségként jelentett be. Megerősítettük, hogy a többi szervezet vagy nem kezdte el, vagy nem fejezte be a projektek kapcsán végzett munkát, vagyis az ezekre vonatkozóan bejelentett kiadások (573 494 euro) még nem merültek fel.

b)   Alapvető bizonylatok hiánya

A Bizottság támogatási szerződést kötött egy belize-i kulturális és oktatási projekt megvalósítására irányuló társulással. A szerződés teljes értéke 0,5 millió euro volt; az uniós hozzájárulás felső határát 0,4 millió euróban határozták meg. A Bizottság tévesen még azelőtt elfogadta a projekt költségeit (360 000 euro), hogy a szerződésben előírt módon kézhez kapta volna a végleges pénzügyi beszámolót, a kifizetési kérelmet, illetve a kiadás-ellenőrzési jelentést.

A Bizottság adminisztratív megállapodást kötött a nemzetközi szervezettel az AKCS-országok katasztrófakockázat-csökkentési programjáról. A szerződés teljes értékének megfelelő uniós hozzájárulás 74,5 millió euro volt. A nemzetközi szervezet a projekt egyes részeit harmadik félnek adott támogatások révén valósította meg. Tíz egyedi kiadási tétel vizsgálata során két esetben nem kaptunk alátámasztó dokumentumokat a harmadik felek projektköltségként bejelentett kiadásaira (247 497 euro) vonatkozóan.

c)   Közbeszerzési hiba (az értékelő bizottság indokolatlan döntése)

A Bizottság támogatási szerződést kötött egy nem kormányzati szervezettel egy higiéniai projekt megvalósítására Haitin. A szerződés teljes értéke 2,86 millió euro volt; az uniós hozzájárulás felső határát 2 millió euróban határozták meg. Tíz egyedi kiadási tételt vizsgáltunk meg, beleértve egy mosdóblokkok építésére vonatkozó zárókifizetést (8 768 euro). A nem kormányzati szervezet közbeszerzési eljárást írt ki, és a kapott ajánlatokat technikai és pénzügyi kritériumok alapján értékelte. A szerződést a legmagasabb pontszámmal rendelkező pályázó helyett bővebb indoklás nélkül a második legmagasabb pontszámot kapott pályázónak ítélték oda.

A Bizottság hozzájárulásról szóló megállapodást kötött egy nemzetközi szervezettel az államháztartási gazdálkodás támogatására Jamaicán. A szerződés teljes értékének megfelelő uniós hozzájárulás 5 millió euro volt. A projekthez kapcsolódó beszerzések (193 700 euro) kapcsán a nemzetközi szervezet csak saját tagországait tekintette pályázni jogosult szállítónak. Ez több országot kizárt, köztük több olyan uniós tagállamot is, amelyeknek EFA-finanszírozású projektek esetén jogosultaknak kellene lenniük pályázni.

d)   Közvetlenként bejelentett közvetett költségek

A Bizottság hozzájárulási megállapodást kötött egy nemzetközi szervezettel egy táplálkozási jólléti projekt megvalósítására Kenyában. A szerződés teljes értékének megfelelő uniós hozzájárulás 19 millió euro volt. Tíz egyedi kiadási tétel vizsgálata során azt állapítottuk meg, hogy a partner nemzetközi szervezet közvetett költségeit (24 278 euro) közvetlen költségként jelentették be. Mivel a nemzetközi szervezet a pénzügyi beszámolóban feltüntetett valamennyi közvetlen költség alapján a közvetett költségek 7 %-ára tartott igényt, a partnerek közvetett költségeit a Bizottság és a nemzetközi szervezet közötti megállapodás szerinti átalányösszeg alapján kellett volna figyelembe venni.

| 19. | A nemzetközi szervezetek által végrehajtott 10 tranzakció esetében a lényeges alátámasztó dokumentumokat nem küldték meg nekünk időszerű határidőn belül. Ez kedvezőtlenül hatott ellenőrzési munkánk tervezésére és végrehajtására: egyes esetekben például nem tudtunk helyszíni ellenőrzést végezni a projekteknél (lásd:
  6. háttérmagyarázat
  ). Az együttműködés ilyetén hiánya ellentétes az Unió működéséről szóló szerződéssel (24), amely kimondja, hogy a Számvevőszéknek joga van hozzáférni az általa megkért információkhoz. 10/2018. sz. véleményünkben (25) azt javasoljuk, hogy a Bizottság fontolja meg annak lehetőségét, hogy a nemzetközi szervezeteket szigorúbban kötelezze arra, hogy továbbítsák az Európai Számvevőszéknek az ellenőrzéseink elvégzéséhez szükséges dokumentumokat.






  6. háttérmagyarázat


  A nemzetközi szervezetek együttműködésének hiánya






  2018 szeptemberében értesítettük a Bizottságot, hogy felkeressük Mozambikot, és ott ellenőrzést végzünk egy, az UNICEF által végrehajtott vízellátási és szennyvízkezelési projektnél, valamint a Világélelmezési Program által végrehajtott élelmiszer-biztonsági és alultápláltság-megelőzési projektnél.
  Helyszíni ellenőrzésünk előkészítése és a projektek felkeresésének megtervezése érdekében felkértük a szervezeteket, hogy küldjék meg nekünk a mintában szereplő kiadási tételekre vonatkozó szükséges dokumentumokat. Ennek dacára egyik esetben sem kaptuk meg az információkat mindaddig, amíg 2018 novemberében meg nem érkeztünk Mozambikba az ellenőrzés megkezdésére. Az együttműködés hiánya meggátolta, hogy a helyszínen fel tudjuk keresni a projekteket. Ráadásul még Mozambikba érkeztünkkor is hiányos volt a szervezetek telephelyén rendelkezésre álló dokumentáció. Emiatt nem tudtuk ellenőrizni, hogy a minta elemei valóban léteznek-e. Sőt, a dokumentáció egy részét csak látogatásunk után kaptuk meg, ami jelentős mértékben késleltette ellenőrzési munkánk befejezését.
  Olyan más nemzetközi szervezetek részéről is az együttműködés hiányát kellett tapasztalnunk, mint az Afrikai Unió Bizottsága, a Karibi Fejlesztési Bank, az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja és a Világbank-csoport. |
| --- | --- |

19.

6. háttérmagyarázat

A nemzetközi szervezetek együttműködésének hiánya

2018 szeptemberében értesítettük a Bizottságot, hogy felkeressük Mozambikot, és ott ellenőrzést végzünk egy, az UNICEF által végrehajtott vízellátási és szennyvízkezelési projektnél, valamint a Világélelmezési Program által végrehajtott élelmiszer-biztonsági és alultápláltság-megelőzési projektnél.

Helyszíni ellenőrzésünk előkészítése és a projektek felkeresésének megtervezése érdekében felkértük a szervezeteket, hogy küldjék meg nekünk a mintában szereplő kiadási tételekre vonatkozó szükséges dokumentumokat. Ennek dacára egyik esetben sem kaptuk meg az információkat mindaddig, amíg 2018 novemberében meg nem érkeztünk Mozambikba az ellenőrzés megkezdésére. Az együttműködés hiánya meggátolta, hogy a helyszínen fel tudjuk keresni a projekteket. Ráadásul még Mozambikba érkeztünkkor is hiányos volt a szervezetek telephelyén rendelkezésre álló dokumentáció. Emiatt nem tudtuk ellenőrizni, hogy a minta elemei valóban léteznek-e. Sőt, a dokumentáció egy részét csak látogatásunk után kaptuk meg, ami jelentős mértékben késleltette ellenőrzési munkánk befejezését.

Olyan más nemzetközi szervezetek részéről is az együttműködés hiányát kellett tapasztalnunk, mint az Afrikai Unió Bizottsága, a Karibi Fejlesztési Bank, az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja és a Világbank-csoport.

| 20. | A számszerűsíthető hibák közül 9 esetében és a nem számszerűsíthető hibák közül 8 esetében a Bizottság elegendő információval rendelkezett ahhoz, hogy a kiadások jóváhagyása előtt megakadályozza, illetve feltárja és kijavítsa a hibákat. Ha a Bizottság a rendelkezésére álló összes információt megfelelően felhasználta volna, a becsült hibaszint 1,3 százalékponttal alacsonyabb lett volna. 5 másik tranzakciónál olyan hibákat találtunk, amelyeket a külső ellenőröknek és felügyeleti szerveknek észlelniük kellett volna. Ezek az esetek 1,1 százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez (26). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ráadásul 17 számszerűsíthető hiba (27) által érintett tranzakcióra vonatkozóan már sor került ellenőrzésre vagy költségvizsgálatra. Az ellenőrzésekről vagy költségvizsgálatokról szóló jelentésekben szereplő, a ténylegesen elvégzett munkára vonatkozó információk alapján nem tudtuk megítélni, hogy az említett előzetes ellenőrzések során a hibák feltárhatóak és korrigálhatóak voltak-e. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A megvizsgált tranzakciók két területen nem tartalmaztak hibát. Az első ilyen terület a költségvetés-támogatás (28) volt (kilenc ellenőrzött tranzakció). A második pedig azon tranzakciók halmaza, ahol nemzetközi szervezetek által lebonyolított többadományozós projektekben az ún. „feltételezéses megközelítést” alkalmazzák (kilenc ellenőrzött tranzakció). A költségvetés végrehajtásáról szóló 2018. évi számvevőszéki éves jelentés 9. fejezetének 9.9–9.12. bekezdése részletesebben ismerteti ezen területek jellegét. |
| --- | --- |

22.

Éves tevékenységi jelentés és egyéb irányítási rendszerek

| 23. | 2012 óta a DG DEVCO minden éves tevékenységi jelentésében az alapul szolgáló tranzakciók szabályszerűségére vonatkozó fenntartást adott ki. Ezért cselekvési tervet fogadtak el a DG DEVCO kontrollrendszerének alkalmazásában talált hiányosságok orvoslására. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tavaly beszámoltunk a 2016. évi cselekvési terv keretében elért megfelelő haladásról. Tíz intézkedést fejeztek be, kettőt részben teljesítettek, kettő pedig még folyamatban volt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | 2017-es cselekvési tervében a DG DEVCO olyan jelenlegi vagy korábban azonosított nagy kockázatú területekre irányuló intézkedésekkel igyekezett tovább csökkenteni a hibaarányt, mint a nemzetközi szervezetek révén közvetett irányítás keretében nyújtott források és a közvetlen irányítás keretében nyújtott támogatások. Több intézkedést ugyanakkor össze kell hangolni az új költségvetési rendelettel, és ezért némelyiket éppen a rendelet késedelmes elfogadása miatt el kellett halasztani. 2019 áprilisáig kilenc intézkedést fejeztek be, egyet részben teljesítettek, négy pedig még folyamatban volt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | A 2018-as cselekvési tervet két új célzott intézkedéssel egészítették ki, elismerve, hogy egyértelművé kell tenni és népszerűsíteni kell az új költségvetési rendelet által bevezetett egyszerűsített költségopciókat és eredményalapú finanszírozást. Egy, a támogatási eljárásokat tisztázó, már létező intézkedés átdolgozásra került, egy másikat pedig, amely a nemzetközi szervezetek pillérértékelésére irányult, három külön intézkedésre bontottak. A 2018-as cselekvési terv összesen 13 intézkedést tartalmazott: közülük 7 még az előző évekből került át, 4 korábbi évek intézkedéseinek nyomán haladt, 2 pedig új volt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | A DG DEVCO kontrollrendszere a kedvezményezettek által visszaigényelt kiadások elfogadása előtt végrehajtott előzetes ellenőrzésekre épül. A Számvevőszék által talált hibák gyakorisága (ideértve az olyan végleges kifizetési kérelmekben talált hibákat is, amelyeknél korábban történt előzetes külső ellenőrzés és költségvizsgálat) az idei évben is azt mutatja, hogy ezeket az ellenőrzéseket hiányosságok jellemzik. |
| --- | --- |

27.

A fennmaradó hibaarányra irányuló 2018. évi vizsgálat

| 28. | 2018-ban a DG DEVCO elvégezte a fennmaradó hibaarányra vonatkozó hetedik vizsgálatát, amely a főigazgatóság teljes felelősségi körére nézve felméri, hogy a hibák megelőzése, feltárása és kiigazítása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan (29). 2018-ban a vizsgálat a harmadik egymást követő évben becsülte úgy, hogy az általános fennmaradó hibaarány a Bizottság által meghatározott 2 %-os lényegességi küszöb alatt marad (30). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Az RER-vizsgálat nem minősül bizonyosságot nyújtó szolgáltatásnak vagy ellenőrzésnek; alapja a DEVCO által rendelkezésre bocsátott RER-módszertan és -kézikönyv. Az előző évekhez hasonlóan néhány olyan alapvető korlátozó tényezőt azonosítottunk, mint a tranzakciókra irányuló helyszíni ellenőrzések kis száma (31), a közbeszerzési eljárások és pályázati felhívások hiányos ellenőrzése (32), valamint a hibák becslése (33). Mindezen korlátozó tényezők miatt a fennmaradó hibaarány alacsonyabb lett, ami nem tükrözi a valóságot. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Az RER-vállalkozó meglehetősen szabadon értelmezheti a módszertant, mivel az RER-kézikönyv sokkal inkább általános útmutatást, mintsem részletes utasításokat nyújt. Ráadásul az RER-vizsgálatra szóló szerződést egyszerre csak egy évre kötik meg, így mind a vállalkozó, mind az alkalmazott megközelítés akár évente változhat. Ha az RER módszertana és a DG DEVCO útmutatása átfogóbb lenne, akkor a következetesség és a bizonyosság szintje nőhetne még akkor is, ha a vállalkozó közben változik. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Az RER-vállalkozó munkájának áttekintése során hibákat és következetlenségeket tártunk fel az egyes hibák kiszámításában és extrapolálásában. Hibákat észleltünk a vállalkozó munkadokumentumaiban is, például számítási hibákat, illetve azt, hogy az ellenőrzések nem fedték le valamennyi kiadási jogosultsági kritériumot. Ha ezeket a hibákat kijavították volna, a maradék hibaarány magasabb lenne. |
| --- | --- |

31.

| 32. | 2017-es éves jelentésünkben megjegyeztük, hogy az olyan tranzakciók száma, amelyekre nézve a korábbi ellenőrzési munkák teljesnek ítélt megbízhatósága miatt nem végeztek tételes tesztelést, jóval magasabb volt a 2017-es RER-vizsgálat, mint a korábbi vizsgálatok esetén. Idén észrevételezzük, hogy a teljesen megbízhatónak ítélt tranzakciók aránya visszatért a 2016-os vizsgálatban tapasztalt szintre. Olyan esetekben azonban, amikor korábban csak a kiadások egy részét ellenőrizték, a megállapított hibákat nem extrapolálták a kiadások nem tesztelt részére. Ezért a vizsgálat a nem tesztelt részt hibamentesnek feltételezi, ami csökkenti a maradék hibaarányt. |
| --- | --- |

32.

A 2018. évi éves tevékenységi jelentés áttekintése

| 33. | A DG DEVCO főigazgatójának 2018. évi megbízhatósági nyilatkozatában két fenntartás szerepelt, amelyek közül az egyik a DG DEVCO nevében a DG NEAR által kezelt támogatásokra, míg a második egy nemzetközi szervezet általi közvetett irányításra vonatkozik, és kifejezetten utal az Afrikai Unió Bizottsága által kezelt, jelentős mennyiségű közbeszerzéssel járó programokra. A második fenntartást 2017-ben léptették érvénybe és 2018-ban is fenntartották. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Az első fenntartás hatókörét mind 2017-ben, mind 2018-ban jelentősen szűkítették, részben azért, mert a fennmaradó hibaarány három éven át a lényegességi küszöb alatt maradt. Figyelembe véve a fennmaradó hibaarányra irányuló 2018-as és korábbi években (34) végzett vizsgálat korlátozásait (lásd: 29–32. bekezdés), az első fenntartás szűk hatóköre nem kellően indokolt. Mivel a fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálat a DEVCO Főigazgatóság kockázatértékelésének egyik kulcseleme, azt a fenntartás szilárd megalapozásához kellően részletes útmutatással kell alátámasztani. A
  7. háttérmagyarázat
  bemutatja a 2011 és 2018 közötti időszak éves tevékenységi jelentéseiben bemutatott fenntartások alakulását.






  7. háttérmagyarázat


  A DG DEVCO által a 2011–2018-as éves tevékenységi jelentésekben bemutatott fenntartások







  A fenntartások által érintett kiadások aránya jelentősen csökkent











  Forrás: | Európai Számvevőszék. |
| --- | --- | --- |

34.

7. háttérmagyarázat

A DG DEVCO által a 2011–2018-as éves tevékenységi jelentésekben bemutatott fenntartások

A fenntartások által érintett kiadások aránya jelentősen csökkent

Image 67

Forrás:

Európai Számvevőszék.

| 35. | A DG DEVCO becslése szerint a kockázatosnak minősülő teljes összeg lezáráskor 49,8 millió eurót tett ki (35). Az RER-vizsgálat alapján ez a becslés az előző évinél 29 %-kal alacsonyabb. Az RER-vizsgálatra vonatkozó észrevételeink szintén befolyásolják a kockázatnak kitett összeg becsült nagyságát. |
| --- | --- |

35.

| 36. | A DG DEVCO becslése szerint a teljes kockázatosnak minősülő összeg kifizetéskor 64,7 millió eurót tett ki (36) (a 2018-as kiadások 1 %-a). Ebből az összegből a DG NEAR következő években elvégzett ellenőrzései nyomán becslés szerint 14,9 millió eurót (23 %) korrigálnak majd (37). |
| --- | --- |

36.

| 37. | 2018-ban a DG DEVCO több lépést tett annak érdekében, hogy a korrekciós kapacitás kiszámításához javítsa az adatok minőségét, és hogy kezelni tudja a korábbi években feltárt hiányosságokat. Fokozta a DG DEVCO a visszafizetési felszólítások nyomon követését és a rájuk vonatkozó kontrollokat, és továbbra is igyekezett felhívni a figyelmet azok helyes kódolására, például úgy, hogy a 2018-as zárásról szóló feljegyzésben konkrét utasítást adott a visszafizetésre nézve. Ami a 2018-as korrekciós kapacitás kiszámítását illeti, nem találtunk hibát a mintánkban (38). |
| --- | --- |

37.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 38. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy az EFA-k 2018. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven és a pénzügyi szabályzat előírásainak, valamint a számvitelért felelős tisztviselő által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a tárgyévi pénzügyi helyzetüket, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változását. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Az ellenőrzési bizonyítékok összességükben arra mutatnak, hogy a 2018. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozóan:






  a) | az EFA-k bevételeit nem jellemezte lényeges hibaszint; |
| --- | --- | --- |

39.

a)

az EFA-k bevételeit nem jellemezte lényeges hibaszint;

| b) | az EFA-k kifizetési tranzakcióit lényeges hibaszint jellemezte (lásd: 17–22. bekezdés). A tranzakciótesztjeink alapján becsült hibaszint értéke a fennmaradó hibaarányra vonatkozó RER-vizsgálat kiigazított eredményeit is figyelembe véve 5,2 % (lásd:
  I. melléklet
  ). |
| --- | --- |

b)

az EFA-k kifizetési tranzakcióit lényeges hibaszint jellemezte (lásd: 17–22. bekezdés). A tranzakciótesztjeink alapján becsült hibaszint értéke a fennmaradó hibaarányra vonatkozó RER-vizsgálat kiigazított eredményeit is figyelembe véve 5,2 % (lásd:
  I. melléklet
  ).

Ajánlások

| 40. | A 2015. évi éves jelentésünkben (39) megfogalmazott hat ajánlás hasznosulásával kapcsolatos megállapításainkat a
  III. melléklet
   mutatja be. Ezekből a DG DEVCO a 2., a 3., a 4. és a 6. ajánlást valósította meg teljeskörűen (40), az 5. ajánlást pedig a legtöbb tekintetben. Az 1. ajánlás már nem alkalmazható, mivel a DG DEVCO döntése szerint az egyes ellenőrzések és a kiadás-ellenőrzések minőségét már nem minőségmátrixszal, hanem a feladatmeghatározás módosításával kell javítani. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Az említett hasznosulásvizsgálat, valamint a 2018. évre vonatkozó megállapításaink és következtetéseink alapján 2020-ig történő végrehajtásra a következőket javasoljuk a Bizottságnak:

  1. ajánlás

  tegyen lépéseket a nemzetközi szervezetek arra vonatkozó kötelezettségének megerősítésére, hogy az EUMSZ-ben előírt feladatainak ellátásához szükséges dokumentumokat, illetve információt továbbítsák a Számvevőszéknek (lásd: 19. bekezdés);

  2. ajánlás

  tökéletesítse az RER-vizsgálat módszertanát és kézikönyvét, hogy azok átfogóbb iránymutatást adjanak a jelentésünkben felvetett kérdések kapcsán, megbízható támogatást adva így a DG DEVCO fenntartásokkal kapcsolatos kockázatértékeléséhez (lásd: 29–34. bekezdés). |
| --- | --- |

41.

1. ajánlás

tegyen lépéseket a nemzetközi szervezetek arra vonatkozó kötelezettségének megerősítésére, hogy az EUMSZ-ben előírt feladatainak ellátásához szükséges dokumentumokat, illetve információt továbbítsák a Számvevőszéknek (lásd: 19. bekezdés);

2. ajánlás

tökéletesítse az RER-vizsgálat módszertanát és kézikönyvét, hogy azok átfogóbb iránymutatást adjanak a jelentésünkben felvetett kérdések kapcsán, megbízható támogatást adva így a DG DEVCO fenntartásokkal kapcsolatos kockázatértékeléséhez (lásd: 29–34. bekezdés).

III. fejezet – Teljesítmény

| 42. | Helyszíni vizsgálatainknak köszönhetően nemcsak a tranzakciók szabályszerűségét tudtuk vizsgálni, hanem a kiválasztott tranzakciók teljesítmény-szempontjaira nézve is tehettünk észrevételeket. |
| --- | --- |

42.

| 43 | Amikor helyszíni vizsgálataink során a beszerzett árucikkek meglétét ellenőriztük, észleltünk olyan eseteket, amikor a cikkeket eredményesen használták fel és azok hozzájárultak a projektcélok eléréséhez. Ezzel ellentétben olyan eseteket is észleltünk, amikor a cselekvés hatékonyságát és eredményességét csorbította, hogy a beszerzett árucikkeket/megvalósult létesítményeket nem a tervek szerint használták fel.






  8. háttérmagyarázat


  A teljesítményhez kapcsolódó észrevételek: néhány példa






  a)   A beszerzett árucikkek/megvalósult létesítmények hatékony és eredményes felhasználása
  Saint Luciában a Bizottság jóváhagyott egy kórházi berendezések beszerzésére és kapcsolódó szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződést. A helyszíni vizsgálat alkalmával megállapítottuk, hogy a kiválasztott árucikkeket leszállították, azokat rendeltetésüknek megfelelően kezelték és használták, így azok hozzájárultak az intézkedés célkitűzéseinek eléréséhez, egyértelművé téve a végső kedvezményezettek részére származó előnyöket.
  b)   A projekt fenntarthatósága veszélyeztetve van
  A Bizottság jóváhagyott egy Dzsibutiban sótalanító üzem építésére irányuló beruházási szerződést. Helyszíni vizsgálatunk során megállapítottuk, hogy az eredetileg a projektnek szánt terület lényegesen csökkent, és a sótalanító üzem közvetlen közelében új kikötőt és katonai bázist építettek. A kikötő és a katonai bázis építési munkálatai, majd ezek működése befolyásolhatja a tengeri áramlatokat és a vízminőséget, valamint a vízvételezés helyét. Mindezek a tényezők jelentős hatással lehetnek a sótalanító üzem működőképességére, veszélyeztetve hosszú távú fenntarthatóságát.
  c)   Beszerzett árucikkek/megvalósult létesítmények fel nem használása
  A Bizottság hozzájárulásról szóló megállapodást kötött egy nemzetközi szervezettel az államháztartási gazdálkodás támogatására Jamaicán. A nemzetközi szervezet partnerein keresztül teljes mértékben megvalósította a projektet. 2019-es helyszíni vizsgálatunk során láttuk, hogy a 2017-es év elején megvásárolt két szerver egyikét egy olyan irodába telepítették, amely vizsgálatunk idején nem volt használatban. A másik szerver közel két évvel a leszállítását követően még mindig nem volt kicsomagolva.
  Haitin a Bizottság támogatási szerződést kötött egy nem kormányzati szervezettel egy higiéniai projekt megvalósítására. Egy, a támogatás keretében épített nyilvános illemhely ellenőrzésekor azt állapítottuk meg, hogy a WC-k nem működtek megfelelően, és némelyiket nem is nyitották meg a nagyközönség előtt.
  d)   Nem tartották tiszteletben a gazdaságosság elvét
  Mozambikban a Bizottság támogatási szerződést kötött egy nemzetközi szervezettel az élelemhez való hozzáférés és a táplálkozás javítása érdekében. A vizsgálatunkhoz kiválasztott egyik elem egy olyan rádiójáték-sorozat kifizetése volt, amely tartós viselkedési változásokat igyekszik ösztönözni. Az összeget a nemzetközi szervezet és egy ugyanazon családhoz tartozó hasonló szervezet közötti ügynökségközi megállapodás alapján számították fel, amely megállapodás értelmében a nemzetközi szervezet beleegyezett, hogy 180 000 eurót fizet testvérszervezetének. Megállapításunk szerint ezt az összeget nem költségelemzés révén határozták meg, hanem a két egymással kapcsolatban lévő nemzetközi szervezet között önkényesen határozták meg a rendelkezésre álló uniós finanszírozás alapján. |
| --- | --- |

43

8. háttérmagyarázat

A teljesítményhez kapcsolódó észrevételek: néhány példa

a)   A beszerzett árucikkek/megvalósult létesítmények hatékony és eredményes felhasználása

Saint Luciában a Bizottság jóváhagyott egy kórházi berendezések beszerzésére és kapcsolódó szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződést. A helyszíni vizsgálat alkalmával megállapítottuk, hogy a kiválasztott árucikkeket leszállították, azokat rendeltetésüknek megfelelően kezelték és használták, így azok hozzájárultak az intézkedés célkitűzéseinek eléréséhez, egyértelművé téve a végső kedvezményezettek részére származó előnyöket.

b)   A projekt fenntarthatósága veszélyeztetve van

A Bizottság jóváhagyott egy Dzsibutiban sótalanító üzem építésére irányuló beruházási szerződést. Helyszíni vizsgálatunk során megállapítottuk, hogy az eredetileg a projektnek szánt terület lényegesen csökkent, és a sótalanító üzem közvetlen közelében új kikötőt és katonai bázist építettek. A kikötő és a katonai bázis építési munkálatai, majd ezek működése befolyásolhatja a tengeri áramlatokat és a vízminőséget, valamint a vízvételezés helyét. Mindezek a tényezők jelentős hatással lehetnek a sótalanító üzem működőképességére, veszélyeztetve hosszú távú fenntarthatóságát.

c)   Beszerzett árucikkek/megvalósult létesítmények fel nem használása

A Bizottság hozzájárulásról szóló megállapodást kötött egy nemzetközi szervezettel az államháztartási gazdálkodás támogatására Jamaicán. A nemzetközi szervezet partnerein keresztül teljes mértékben megvalósította a projektet. 2019-es helyszíni vizsgálatunk során láttuk, hogy a 2017-es év elején megvásárolt két szerver egyikét egy olyan irodába telepítették, amely vizsgálatunk idején nem volt használatban. A másik szerver közel két évvel a leszállítását követően még mindig nem volt kicsomagolva.

Haitin a Bizottság támogatási szerződést kötött egy nem kormányzati szervezettel egy higiéniai projekt megvalósítására. Egy, a támogatás keretében épített nyilvános illemhely ellenőrzésekor azt állapítottuk meg, hogy a WC-k nem működtek megfelelően, és némelyiket nem is nyitották meg a nagyközönség előtt.

d)   Nem tartották tiszteletben a gazdaságosság elvét

Mozambikban a Bizottság támogatási szerződést kötött egy nemzetközi szervezettel az élelemhez való hozzáférés és a táplálkozás javítása érdekében. A vizsgálatunkhoz kiválasztott egyik elem egy olyan rádiójáték-sorozat kifizetése volt, amely tartós viselkedési változásokat igyekszik ösztönözni. Az összeget a nemzetközi szervezet és egy ugyanazon családhoz tartozó hasonló szervezet közötti ügynökségközi megállapodás alapján számították fel, amely megállapodás értelmében a nemzetközi szervezet beleegyezett, hogy 180 000 eurót fizet testvérszervezetének. Megállapításunk szerint ezt az összeget nem költségelemzés révén határozták meg, hanem a két egymással kapcsolatban lévő nemzetközi szervezet között önkényesen határozták meg a rendelkezésre álló uniós finanszírozás alapján.

---

(1)  Lásd: A tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendelet (HL L 58., 2015.3.3., 17. o.) 43., 48–50. és 58. cikke.

(2)  2012-ben az EBB, a Bizottság és a Számvevőszék közötti háromoldalú megállapodás (a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet [HL L 78., 2008.3.19., 1. o.] 134. cikke) megállapította az e műveletek számvevőszéki ellenőrzéséről szóló szabályokat. A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata nem vonatkozik a Beruházási Keretre.

(3)  Ez alól kivételt jelent a 2018. évi EFA-kiadásoknak az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága (DG ECHO) által kezelt 5 %-a.

(4)  Többek között kivitelezési, árubeszerzési és szolgáltatásnyújtási szerződések, vissza nem térítendő támogatások, költségvetés-támogatás és programbecslések útján.

(5)  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

(6)  2013 és 2015 között, a 11. EFA megerősítésére várva – a folyamatosságot biztosítandó – a források lekötése egy áthidaló eszköz révén történt.

(7)  Ennek része egy, az EBB által kezelt 1 139 millió eurós összeg.

(8)  Tartalmazza a 8., a 9., a 10. és a 11. EFA induló előirányzatait, a társfinanszírozást, kamatot, egyéb forrásokat és a korábbi EFA-kból származó átviteleket.

(9)  A források százalékában.

(10)  A negatív összegek kötelezettségvállalás visszavonását jelentik.

(11)  A globális kötelezettségvállalások finanszírozási határozatokhoz kapcsolódnak.

(12)  Az egyedi kötelezettségvállalások egyedi szerződésekhez kapcsolódnak.

(13)  Nettó kötelezettségvállalás a kötelezettségvállalások visszavonása után. Nettó kifizetések a visszafizettetések után.

(14)  A célérték a DG DEVCO hatáskörébe tartozó valamennyi területre és konkrétan az EFA-k területére is vonatkozott.

(15)  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 43., 48–50. és 58. cikke értelmében ez a megbízhatósági nyilatkozat nem vonatkozik az EBB kezelésében lévő EFA-forrásokra.

(16)  Lásd: az (EU) 2018/1877 rendelet 38. cikke.

(17)  Lásd: az (EU) 2018/1877 rendelet 39. cikke.

(18)  Angola, Barbados, Botswana, Burkina Faso, Csád, Dzsibuti, Etiópia, Guinea, Haiti, Jamaica, Kenya, Madagaszkár, Malawi, Mozambik, Niger, Sierra Leone, Szudán, Tanzánia és Zimbabwe.

(19)  DG DEVCO: 124 kifizetés; ECHO: 1 kifizetés humanitárius segítségnyújtásra.

(20)  A DG DEVCO éves rendszerességgel végeztet a fennmaradó hibaarányra irányuló vizsgálatot, amely a főigazgatóság egész felelősségi körére nézve felméri, hogy a hibák megelőzése, feltárása és korrigálása érdekében végzett vezetői ellenőrzések ellenére becslés szerint mennyi hiba marad feltáratlan. A fennmaradó hibaarányra (RER) vonatkozó vizsgálat nem minősül bizonyosságot nyújtó szolgáltatásnak vagy ellenőrzésnek; alapja a DEVCO által rendelkezésre bocsátott RER-módszertan és -kézikönyv.

(21)  A fennmaradó hibaarányra vonatkozó vizsgálat felülvizsgálata nyomán azt állapítottuk meg, hogy a Számvevőszék ellenőrzési gyakorlatával összevetve az e vizsgálatot alátámasztó módszertan sokkal kevesebb (legfeljebb kilenc) helyszíni ellenőrzést ír elő, a beszerzési eljárások vizsgálatára pedig kisebb hatókört biztosít. Ezért idén a közbeszerzési szabályok megsértésével kapcsolatos hibaarányok jobb tükrözése érdekében kiigazítottuk a fennmaradó hibaarányra vonatkozó vizsgálat eredményeit. A kiigazítás alapját a 2014–2017. évi megbízhatósági nyilatkozatok keretében az EFA-k kapcsán tett számvevőszéki megállapítások képezték.

(22)  A hibaszintet reprezentatív mintából számítjuk ki. Az itt feltüntetett szám a legnagyobb valószínűség elve alapján becsült érték. 95 %-os konfidenciaszint mellett állítjuk, hogy a sokaságban a becsült hibaszint 1,2 % és 9,1 % (az alsó és a felső hibahatár) között van.

(23)  Ilyenek például a kivitelezési, árubeszerzési és szolgáltatásnyújtási szerződések.

(24)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke: „...a költségvetésből kifizetésben részesülő bármely természetes vagy jogi személy (...) a Számvevőszék kérésére [megküldi] a feladatai elvégzéséhez szükséges valamennyi dokumentumot vagy információt.”

(25)  Az Európai Számvevőszék 10/2018. sz. véleménye a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, 18. bekezdés.

(26)  A hibaarány 0,1 százalékpontját (1 eset) teszik ki a Bizottság által elkövetett hibák, 2,5 százalékpontot (11 eset) pedig a kedvezményezettek által elkövetett hibák.

(27)  Ezek az esetek 1,7 százalékponttal járultak hozzá a becsült hibaszinthez.

(28)  2018-ban az EFA-kból történő költségvetés-támogatási kifizetések 796 millió eurót tettek ki.

(29)  Az EFA-k és az Unió általános költségvetése.

(30)  2016: 1,7 %; 2017: 1,18 %; 2018: 0,85 %.

(31)  A 2018-as vizsgálatban a 219 vizsgált tranzakció közül csak 5 esetében került sor a projektmegvalósítás helyszíni vizsgálatára.

(32)  A fennmaradó hibaaránnyal kapcsolatban végzett munka nem fedte le kellőképpen a közbeszerzési eljárások egyes olyan szempontjait, mint pl. a sikertelen pályázók elutasításának okai vagy a nyertes ajánlattevő megfelelése valamennyi kiválasztási és odaítélési kritériumnak; ezenkívül a pályázati felhívási eljárások és a közvetlen odaítélési indokok ellenőrzése sem történt meg.

(33)  Az RER-specifikus becslési módszer jelentős mértékű szabadságot hagy az egyes hibák (pl. hiányzó dokumentumok vagy a dokumentumok hiányzásának érvényes oka) értékelésekor.

(34)  Lásd: a Számvevőszék 2017. évi éves jelentése az EFA-król, 34–38. bekezdés.

(35)  Lásd: a DG DEVCO 2018. évi éves tevékenységi jelentése, 69. o.

(36)  Ez az év során engedélyezett, de a kifizetés időpontjában alkalmazandó szerződéses vagy szabályozási rendelkezéseknek nem megfelelő kifizetések összegének legjobb és legóvatosabb becslése.

(37)  Lásd: a DG DEVCO 2018. évi éves tevékenységi jelentése, 69. o.

(38)  Összesen 10,5 millió euro értékben teszteltünk 12 visszafizetési felszólítást, ami a teljes sokaság 58 %-ának felel meg (18,2 millió euro).

(39)  Azért a 2015. évi éves jelentést választottuk ki az idei hasznosulásvizsgálatunk céljára, mert azóta elvileg elegendő idő telt el ahhoz, hogy a Bizottság végre tudja hajtani ajánlásainkat.

(40)  A hasznosulásvizsgálat célja annak ellenőrzése volt, hogy ajánlásaink nyomán bevezettek-e korrekciós intézkedéseket és azok érvényben vannak-e, nem pedig a végrehajtásuk eredményességének vizsgálata.

---

I. MELLÉKLET

A TRANZAKCIÓTESZTEK EREDMÉNYEI – EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOK

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE |
| Összes tranzakció | 139 | 142 |
| A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA |
| Becsült hibaszint | 5,2 % | 4,5 % |
| Felső hibahatár (UEL) | 9,1 % | |
| Alsó hibahatár (LEL) | 1,2 % | |

2018

2017

A MINTA MÉRETE ÉS ÖSSZETÉTELE

Összes tranzakció

139

142

A SZÁMSZERŰSÍTHETŐ HIBÁK BECSÜLT HATÁSA

Becsült hibaszint

5,2 %

4,5 %

Felső hibahatár (UEL)

9,1 %

Alsó hibahatár (LEL)

1,2 %

---

II. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOKBÓL 2018-BAN FOLYÓSÍTOTT KIFIZETÉSEK FŐBB RÉGIÓNKÉNT

Kifizetések az Európai Fejlesztési Alapokból – Afrika

Image 68

| Forrás: | Térképvázlat ©OpenStreetMap, a Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 licenc (CC BY-SA) alá tartozó adatközlők, valamint az Európai Számvevőszék, a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alap 2018. évi konszolidált éves beszámolója alapján. |
| --- | --- |

Forrás:

Kifizetések az Európai Fejlesztési Alapokból – Karib-tengeri és csendes-óceáni térség

Image 69

| Forrás: | Térképvázlat ©OpenStreetMap, a Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 licenc (CC BY-SA) alá tartozó adatközlők, valamint az Európai Számvevőszék, a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alap 2018. évi konszolidált éves beszámolója alapján. |
| --- | --- |

Forrás:

---

III. MELLÉKLET

A KORÁBBI AJÁNLÁSOK HASZNOSULÁSA – EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOK

| Év | A Számvevőszék ajánlása | A hasznosulás számvevőszéki elemzése |
| --- | --- | --- |
| Maradéktalanul megvalósult | Megvalósítás folyamatban | Nem valósult meg | Nem alkalmazandó | Nincs elég bizonyíték |
| A legtöbb tekintetben megvalósult | Néhány tekintetben megvalósult |
| 2015 | 1. ajánlás: terjessze ki a minőségmátrix alkalmazását a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából készített ellenőrzésekre és a költségvizsgálatokra; | | | | | x | |
| 2. ajánlás: az ellenőrzések és a költségvizsgálatok feladatmeghatározásait módosítsa úgy, hogy releváns információ legyen kinyerhető a ténylegesen elvégzett munkáról: erre az új minőségmátrix alkalmazásakor, az ellenőrzések és a költségvizsgálatok minőségének értékeléséhez van szükség; | x | | | | | |
| 3. ajánlás: mérje fel, hogy milyen költségekkel és hasznokkal járna a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából készített ellenőrzésekre és költségvizsgálatokra irányuló monitoring javítása, ha azokat beépítenék az új ellenőrzési alkalmazásba; | x | | | | | |
| 4. ajánlás: alkalmazzon megfelelő szankciókat az olyan szervezetekkel szemben, amelyek nem tesznek eleget azon kötelezettségüknek, hogy az alapvető bizonylatokat a számvevőszéki ellenőrzés céljából rendelkezésre bocsássák; | x | | | | | |
| 5. ajánlás: a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítás keretében végrehajtott kifizetések esetében i. a bizonyossági nyilatkozatot a statisztikailag a legmegbízhatóbb rendelkezésre álló bizonyítékkal támassza alá, és ii. csakúgy, mint a közvetlen irányítás keretében végrehajtott kifizetéseknél, tegyen különbséget a különböző kockázati profilú támogatási formák között; | | x | | | | |
| 6. ajánlás: vizsgálja felül jövőbeni korrekciós képességének becslését, és a számításkor ne vegye figyelembe i. az előfinanszírozás és a kamatbevétel visszafizettetését, illetve ii. a korábban kibocsátott és törölt visszafizetési felszólításokat. | x | | | | | |

Év

A Számvevőszék ajánlása

A hasznosulás számvevőszéki elemzése

Maradéktalanul megvalósult

Megvalósítás folyamatban

Nem valósult meg

Nem alkalmazandó

Nincs elég bizonyíték

A legtöbb tekintetben megvalósult

Néhány tekintetben megvalósult

2015

1. ajánlás: terjessze ki a minőségmátrix alkalmazását a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából készített ellenőrzésekre és a költségvizsgálatokra;

x

2. ajánlás: az ellenőrzések és a költségvizsgálatok feladatmeghatározásait módosítsa úgy, hogy releváns információ legyen kinyerhető a ténylegesen elvégzett munkáról: erre az új minőségmátrix alkalmazásakor, az ellenőrzések és a költségvizsgálatok minőségének értékeléséhez van szükség;

x

3. ajánlás: mérje fel, hogy milyen költségekkel és hasznokkal járna a közvetlenül a kedvezményezettek megbízásából készített ellenőrzésekre és költségvizsgálatokra irányuló monitoring javítása, ha azokat beépítenék az új ellenőrzési alkalmazásba;

x

4. ajánlás: alkalmazzon megfelelő szankciókat az olyan szervezetekkel szemben, amelyek nem tesznek eleget azon kötelezettségüknek, hogy az alapvető bizonylatokat a számvevőszéki ellenőrzés céljából rendelkezésre bocsássák;

x

5. ajánlás: a kedvezményezett országokkal végzett közvetett irányítás keretében végrehajtott kifizetések esetében i. a bizonyossági nyilatkozatot a statisztikailag a legmegbízhatóbb rendelkezésre álló bizonyítékkal támassza alá, és ii. csakúgy, mint a közvetlen irányítás keretében végrehajtott kifizetéseknél, tegyen különbséget a különböző kockázati profilú támogatási formák között;

x

6. ajánlás: vizsgálja felül jövőbeni korrekciós képességének becslését, és a számításkor ne vegye figyelembe i. az előfinanszírozás és a kamatbevétel visszafizettetését, illetve ii. a korábban kibocsátott és törölt visszafizetési felszólításokat.

x

---

A SZÁMVEVŐSZÉKNEK A NYOLCADIK, KILENCEDIK, TIZEDIK ÉS TIZENEGYEDIK EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPBÓL (EFA) FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEKRŐL SZÓLÓ, A 2018. PÉNZÜGYI ÉVRE VONATKOZÓ ÉVES JELENTÉSÉRE A BIZOTTSÁG ÁLTAL ADOTT VÁLASZOK

II. fejezet – A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Fejlesztési Alapokról

6. háttérmagyarázat – A nemzetközi szervezetek együttműködésének hiánya

A Bizottság minden szinten felvette a kapcsolatot az érintett nemzetközi szervezetekkel, hogy megkönnyítse a Számvevőszék által megkért alátámasztó dokumentumok továbbítását. Jelenleg is elemzi a Számvevőszék által említett konkrét ügyeket.

A Bizottság létre fog hozni egy központi rendszert, amely lehetővé teszi a nemzetközi szervezetekkel való azonnali kapcsolatfelvételt, amikor a Számvevőszék ellenőrzi a mintában szereplő tevékenységeiket.

Éves tevékenységi jelentés és egyéb irányítási rendszerek

| 27. | A DG DEVCO kontrollrendszerét illetően a Bizottság 2018. március végén elfogadta a költségvizsgálatok szerződési feltételeinek átdolgozott változatát. Ennek köszönhetően várhatóan javulni fog az előzetes ellenőrzések eredményessége. |
| --- | --- |

27.

| 28. | A fennmaradó hibaarányra (RER) vonatkozó vizsgálat csupán egyik eleme a megbízhatóság-ellenőrzési eljárásnak. A Bizottság tudatában van a Számvevőszék által említett korlátoknak, és figyelembe veszi azokat, amikor felméri irányítási rendszerének erősségeit és gyengeségeit. Mindezek összességükben biztosítják, hogy a DG DEVCO éves tevékenységi jelentése megbízható és valós összképet adjon az irányítási információkról. |
| --- | --- |

28.

| 30. | Ami a RER-kézikönyvet illeti, a kézikönyvet és a módszertant olyan részletességgel kell kidolgozni, amely egyensúlyt teremt a teljesség és a rugalmasság között. A RER-vizsgálatra szóló szerződést egy évre kötik meg, hogy biztosítsanak némi szabadságot a szerződés konkrét feltételeinek meghatározásához. Ilyenkor vehetők figyelembe a Számvevőszék megállapításai és ajánlásai. |
| --- | --- |

30.

| 31. | A Számvevőszék által a számszerűsíthető hibák terén feltárt különbségek valóban a fennmaradó hibaarány növekedését eredményezik. E növekedés jelentős része ugyanakkor egyetlen művelethez köthető, amely a Bizottság véleménye szerint rendkívüli körülmények közepette valósult meg. Ezért a Bizottság ebben a konkrét esetben nem ért egyet a Számvevőszék következtetésével. |
| --- | --- |

31.

| 32. | A megközelítés nem változott az előző évhez képest. A teljesen megbízhatónak ítélt, korábbi ellenőrzési munkákról szóló jelentésekben azonosított hibákat nem extrapolálják azokban az esetekben, amikor bizonyítékkal alátámasztható, hogy a Bizottság az érintett kiadással kapcsolatban beszedési megbízást bocsátott ki, vagy az azonosított nem elszámolható összeg figyelembevételével kiigazította a tevékenység végső kifizetését.
  A megbízott vállalkozó munkájának része, hogy szakmai szempontok alapján eldöntse, hogy a megállapítások extrapolációja mikor és milyen mértékben megengedett, illetve szükséges. |
| --- | --- |

32.

A megbízott vállalkozó munkájának része, hogy szakmai szempontok alapján eldöntse, hogy a megállapítások extrapolációja mikor és milyen mértékben megengedett, illetve szükséges.

| 34. | A Bizottság meg fogja vizsgálni egy átfogóbb iránymutatás kidolgozásának lehetőségeit.
  Az ellenőrzésre irányuló erőfeszítéseit még azon egyéb területek esetében sem csökkenti, amelyek tekintetében nem éltek fenntartással. A fenntartás leírásában szerepel, hogy bár a fenntartás kizárólag a közvetlen irányítás keretében nyújtott támogatásokra vonatkozik, a többi kiadási területre irányuló intézkedések is tovább folytatódnak. |
| --- | --- |

34.

Az ellenőrzésre irányuló erőfeszítéseit még azon egyéb területek esetében sem csökkenti, amelyek tekintetében nem éltek fenntartással. A fenntartás leírásában szerepel, hogy bár a fenntartás kizárólag a közvetlen irányítás keretében nyújtott támogatásokra vonatkozik, a többi kiadási területre irányuló intézkedések is tovább folytatódnak.

Következtetés és ajánlások

1. ajánlás (nemzetközi szervezetek)

A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság létre fog hozni egy központi rendszert, amely lehetővé teszi a nemzetközi szervezetekkel való azonnali kapcsolatfelvételt, amikor a Számvevőszék által ellenőrzött mintába kerülnek a tevékenységeik.

2. ajánlás (RER-vizsgálat módszertana és kézikönyve)

A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és meg fogja vizsgálni egy átfogóbb iránymutatás kidolgozásának lehetőségeit.

III. fejezet – Teljesítmény

8. háttérmagyarázat
  – A teljesítményhez kapcsolódó észrevételek: néhány példa

| b) | A projekt fenntarthatósága veszélyben van: A Bizottság tervbe vette, hogy a projekt fenntarthatóságának biztosítása érdekében műszaki ellenőrzés és értékelés keretében felméri a projekt állapotát és azonosítja a lehetséges kockázatokat. Emellett az összes érintett féllel együttműködésben szorosan nyomon követi a fejleményeket. |
| --- | --- |

b)

A projekt fenntarthatósága veszélyben van: A Bizottság tervbe vette, hogy a projekt fenntarthatóságának biztosítása érdekében műszaki ellenőrzés és értékelés keretében felméri a projekt állapotát és azonosítja a lehetséges kockázatokat. Emellett az összes érintett féllel együttműködésben szorosan nyomon követi a fejleményeket.

| c) | Beszerzett árucikkek/megvalósult létesítmények fel nem használása: A Bizottság mindkét ügy kivizsgálásával ellenőrizni fogja a szóban forgó berendezések és létesítmények felhasználását. |
| --- | --- |

c)

Beszerzett árucikkek/megvalósult létesítmények fel nem használása: A Bizottság mindkét ügy kivizsgálásával ellenőrizni fogja a szóban forgó berendezések és létesítmények felhasználását.

| d) | Nem tartották tiszteletben a gazdaságosság elvét: A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a hozzájárulásról a két nemzetközi szervezet között létrejött szerződésben állapodtak meg, és a kifizetéseket a szerződési feltételeknek megfelelően teljesítették. Az elért eredményekről szóló jelentés független médiakutató vállalatok által végzett elemzések alapján megerősíti a sorozat pozitív hatását. |
| --- | --- |

d)

Nem tartották tiszteletben a gazdaságosság elvét: A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a hozzájárulásról a két nemzetközi szervezet között létrejött szerződésben állapodtak meg, és a kifizetéseket a szerződési feltételeknek megfelelően teljesítették. Az elért eredményekről szóló jelentés független médiakutató vállalatok által végzett elemzések alapján megerősíti a sorozat pozitív hatását.

---